General Motors

General Motors Company, kitaip žinoma kaip GM – didžiausias JAV automobilių gamintojas, bei antras pagal dydį automobilių gamintojas pasaulyje. GM gamina automobilius 34 pasaulio šalyse, jais prekiauja 140 šalių rinkose bei įdarbina 244 500 žmonių. Pasaulinė koncerno būstinė įsikūrusi Detroite, Mičigane. Nuo 2009 metų gruodžio 4 d. koncernui vadovauja Edward Whitacre, Jr. General Motors įkurta 1908 metais, jos įkurėjas William C. Durant. 2009 metai koncernas paskelbė bankrotą, bei buvo reorganizuotas. Istorija Ankstyvoji istorija General Motors buvo įkurta 1908 metais Flinte (Mičiganas), kaip holdingas Buick markei. Tuo metu kompaniją valdė William C. Durant, kuris dar tais pačiais metais nupirko Oldsmobile markę. Kitais metais Durant nupirko Cadillac, Elmore, Oakland ir dar kelias markes. 1909 m. General Motors nupirko Reliance Motor Truck Company ir Rapid Motor Vehicle Company kompanijas, kurios vėliau tapo GMC. 1910 m. Durant buvo atstatydintas iš GM vadovo posto. Durant paliko koncerną ir 1911 m. broliai Gaston ir Louis Chevrolet padėjo įkurti Chevrolet Motor Company. Jis grįžo į General Motors vadovo vietą 1916 metais su Pierre S. du Pont finansavimu. Chevrolet 1917 m. tapo General Motors koncerno dalis. Pirmasis GM Chevrolet’as buvo Chevrolet 490 modelis. Du Pont pašalino Durant iš GM vadovo posto 1920 m., įvairūs Du Pont interesai kontroliavo GM iki 6-dešimtmečio. 1918 metais GM nupirko McLaughlin Motor Car Company iš Ontarijo (Kanada), kuris gamino McLaughlin-Buick automobilį ir buvo pervadintas į General Motors of Canada Ltd. General Motors pralenkė Ford Motor Company 3-dešimtmetyje. 4-tas dešimtmetis Per 2 ir 3-dešimtmečius General Motors nupirko Yellow Coach autobusų kompaniją ir padėjo įkurti Greyhound lines autobusų linijas. Jie pakeitė tarpmiestinį traukinių transportą autobusais. GM įkūrė United Cities Motor Transit 1932 metais. 1930 metais GM pradėjo eiti link aviacijos, kai nupirko Fokker Aircraft Corp of America ir Berliner-Joyce Aircraft, kurios vėliau buvo sujungtos į General Aviation Manufacturing Corporation. Per rinkos biržą GM perėmė North American Aviation ir 1933 m. prijungė ją prie General Aviation, bet išlaikė North American Aviation vardą. 1948 metai GM nusikratė NAA kaip visuomeninės kompanijos, daugiau niekados neturėdama rimtų interesų aviacijos gamyboje. II pasaulinis karas II pasaulinio karo metu, General Motoras gamino daug ginkluotės, transporto ir net aviacijos technikos. Karo metu JAV automobilių gamintojai buvo susirūpinę, kad Naciai gali nacionalizuoti jų gamyklas Vokietijoje. 1939 metų pavasarį Vokietijos vyriausybė perėmė kasdieninį amerikiečiams priklausiusių automobilių gamyklų Vokietijoje valdymą, bet nusprendė jų nenacionalizuoti. GM prezidentas William P. Knudson vadovavo JAV gamybai karo metais prezidentui Franklinui Ruzevelto komandoje. F. Ruzveltas Detroitą vadino Demokratijos arsenalu. Šiandien Detroitas yra JAV armijos Tank-Automotive and Armaments Command, kitaip žinomai kaip TACOM, būstinė. Augimas po karo General Motors tapo didžiausia JAV korporacija, pagal savo pajamas ir dalį BVP. 1953 metais Charles Erwin Wilson, tuo metu buvusį GM prezidentą, Dvaitas Eizenhaueris paskyrė JAV gynybos sekretoriumi. Tuo metu GM buvo vienas didžiausių darbdavių pasaulyje, kurį lenkė tik TSRS pramonės susivienijimai, kuriose dirbdavo daugiau žmonių. 1955 metais General Motors tapo pirma amerikiečių korporacija uždirbusi daugiau kaip vieną milijardą JAV dolerių per metus. Bankrotas ir reorganizacija 2009 metų birželio 1 dieną koncernas oficialiai paskelbė bankrotą. Bankrotas buvo koncerno susitarimo su JAV bei Kanados vyriausybėmis dalis, kurio metu nuostolingai dirbantį koncerną būtų galima reorganizuoti. Reorganizacijos procesas buvo baigtas liepos 10 d, kuomet General Motors Corporation tapo naujai įkurta General Motors Company. Reorganizacijos metu įvykdyti pakeitimai: GM generaliniai direktoriai Thomas Neal 1912 m. lapkričio 19 d. – 1915 m. lapkričio 16 d. Pierre S. du Pont 1915 m. lapkričio 16 d. – 1929 m. vasario 7 d. Lammot du Pont 1929 m. vasario 7 d. – 1937 m. gegužės 3 d. Alfred P. Sloan, Jr. 1937 m. gegužės 3 d. – 1956 m. balandžio 2 d. Albert Bradley 1956 m. balandžio 2 d. – 1958 m. rugpjūčio 31 d. Frederic G. Donner 1958 m. rugsėjo 1 d. – 1967 m. spalio 31 d. James M. Roche 1967 m. lapkričio 1 d. – 1971 m. gruodžio 31 d. Richard C. Gerstenberg 1972 m. sausio 1 d. – 1974 m. lapkričio 30 d. Thomas A. Murphy 1974 m. gruodžio 1 d. – 1980 m. gruodžio 31 d. Roger B. Smith 1981 m. sausio 1 d. – 1990 m. liepos 31 d. Robert C. Stempel 1990 m. rugpjūčio 1 d. – 1992 m. lapkričio 1 d. John G. Smale 1992 m. lapkričio 2 d. – 1995 m. gruodžio 31 d. John F. Smith, Jr 1996 m. sausio 1 d. – 2003 m. balandžio 30 d. G. Richard Wagoner, Jr. 2003 m. gegužės 1 d. – 2009 m. kovo 31 d. Frederick Henderson 2009 m. kovo 31 d. – 2009 m. gruodžio 3 d. Edward Whitacre, Jr. 2009 m. gruodžio 4 d. – dabar Nuorodos Oficialus komapnijos puslapis (angl.) Senato pranešimas apie GM Antrojo pasaulinio karo metais Archyvuota kopija 2006-10-11 iš Wayback Machine projekto. (angl.)