Berliini Humboldti Ülikool

Berliini Humboldti Ülikool (saksa keeles Humboldt-Universität zu Berlin) on Berliini vanim ülikool, asutatud 1810. aastal. Aastatel 1810–1828 oli ülikooli nimi Berliini Ülikool (Berliner Universität, Alma Mater Berolinensis), 1828–1946 Friedrich Wilhelmi Ülikool (Friedrich-Wilhelms-Universität) ülikooli asutaja, Preisi kuninga Friedrich Wilhelm III auks, 1946–1949 jälle Berliini Ülikool. 1949. aastast kannab õppeasutus ülikooli asutamise organiseerija Wilhelm von Humboldti ja tema venna Alexander von Humboldti auks praegust nime. Ülikoolil on üheksa teaduskonda, meditsiiniteaduskonda jagatakse Berliini Vaba Ülikooliga. Ülikoolis on umbes 32 000 üliõpilast 198 erialal. Ülikooli peahoone asub kesklinnas Unter den Lindenil. 2024. aasta QS maailma ülikoolide nimekirjas oli Berliini Humboldti Ülikool 120. kohal ja Saksamaa ülikoolide seas seitsmes. Ajalugu Ülikooli peahooneks on Preisi prints Heinrichi (Friendrich Suure vend) jaoks 1753. aastal rajatud Prinz-Heinrich-Palais; ülikoolihooneks sai see 1809. Hoone sai Teises Maailmasõjas kannatada, remont toimus aastatel 1949–1962. Ülikool asutati 1809. aastal Preisi kuninga Friedrich Wilhelm III poolt haridusminister Wilhelm von Humboldti initsiatiivil. Õppetöö algas 1810. aasta sügisel meditsiini-, teoloogia-, õigus- ja filosoofiateaduskondades. Järgmiste aastakümnete jooksul toimus stabiilne laienemine, mille käigus liideti teisi Berliini kõrgkoole. 1889. aastal rajati ülikooli looduskogu jaoks eraldi muuseum, Museum für Naturkünde. Kolmanda reichi ajal põletati ülikooli raamatukogu raamatuid, mida peeti ebasündsateks või režiimivastasteks. Juudivastaste seaduste tõttu vallandati umbes 250 juudi päritolu töötajat, valitsusevastased üliõpilased eksmatrikuleeriti. Külma sõja ajal jäi ülikool Ida-Berliini, mistõttu avati läänes Berliini Vaba Ülikool. Ülikooli õppekava sai marksistliku-leninistliku suuna ja selle juhatuse liikmetel olid seosed Stasiga. Tänapäeval on ülikoolil kolm linnakut: Mitte, Nord ja Andlerhof. Mittes asuvad humanitaarteaduskonnad, õigusteaduskond ning majandus ja ärindusteaduskond. Nordi linnakus asub loodusteaduskond, Andlerhofis asub matemaatika- ja täppisteaduskond. Teaduskonnad Ülikoolil on üheksa teaduskonda: Õigusteaduskond Humanitaar- ja sotsiaalteaduskond Arheoloogia, Aasia ja Aafrika uuringud, kunstiajalugu, kultuuriteooria, haridusteadused, muusika ja meedia, sotsiaalteadused, sporditeadus, rehabilitatsiooniteadus, soouuringud Loodusteaduskond Agrikultuur ja botaanika, bioloogia, psühholoogia Matemaatika- ja täppisteaduskond Matemaatika, keemia, füüsika, geograafia, arvutiteadus Filosoofiateaduskond Filosoofia, ajalugu, entoloogia, raamatukogundus Keele- ja kirjandusteaduskond Saksa kirjandus, saksa keel, skandinaavia uuringud, romanistika, Inglise ja Ameerika uuringud, slaavi ja Ungari uuringud, klassikaline filoloogia Teoloogiateaduskond Majandus- ja ärindusteaduskond Charité (meditsiiniteaduskond) Tuntud vilistlased Albert Einstein Max Planck Erwin Schrödinger Max von Laue Paul Ehrlich Albrecht Kossel Otto von Bismarck Karl Marx Friedrich Engels Georg Wilhelm Friedrich Hegel Max Webber Vaata ka Berliini Vaba Ülikool Berliini Tehnikaülikool Viited