Berlīne

Berlīne (vācu: Berlin, izrunā: [bɛɐ̯ˈliːn]) ir Vācijas galvaspilsēta, kā arī atsevišķa federālā zeme. Tā ir lielākā valsts pilsēta, kā arī Eiropas Savienības lielākā pilsēta. Berlīne atrodas Vācijas ziemeļaustrumos. Caur Berlīni tek Šprē un Hāfeles upes. Berlīne ir pasaules līmeņa kultūras, politikas, mediju un zinātņu centrs. Tās ekonomika galvenokārt balstās uz augsto tehnoloģiju rūpniecību un pakalpojumu sektoru. Nozīmīgākās nozares ietver IT, farmāciju, biomedicīnu, inženierzinātni, biotehnoloģijas, elektroniku, satiksmes inženierzinātni un atjaunīgo enerģiju. Berlīne kalpo arī par nozīmīgu dzelzceļa un gaisa satiksmes centru, kā arī tā ir populārs tūristu galamērķis. Berlīne pirmo reizi dokumentēta 13. gadsimtā. Berlīne ir bijusi Prūsijas Karalistes (1701-1918), Vācijas Impērijas (1871-1918), Veimāras Republikas (1919-1933) un Trešā reiha (1933-1945) galvaspilsēta. Pēc Otrā pasaules kara no 1949. līdz 1990. gadam Berlīne tika sadalīta divās daļās: Austrumberlīnē un Rietumberlīnē. Austrumberlīne kļuva par Austrumvācijas galvaspilsētu, bet Rietumberlīne kļuva par Rietumvācijas anklāvu, kuru no 1961. līdz 1989. gadam apjoza Berlīnes mūris. Pēc Vācijas atkalapvienošanas Berlīne atkārtoti kļuva par Vācijas galvaspilsētu. Berlīne ir mājvieta universitātēm, pētniecības institūtiem, orķestriem, muzejiem un sporta komandām. Pilsēta ir pazīstama ar saviem festivāliem, daudzveidīgo arhitektūru, naktsdzīvi, mūsdienu mākslu, sabiedrisko transporta tīklu un augstu dzīves līmeni. Vēsture Berlīne būtībā ir ļoti jauna pilsēta. Tā sāka strauji attīstīties tikai pēc 1871. gada, kad tā kļuva par Vācu impērijas galvaspilsētu. Tomēr 20. gadsimta vēsturē Berlīnei bija īpaša nozīme. Tā kļuva par Trešā reiha galvaspilsētu. Ādolfs Hitlers uzdeva savam iemīļotākajam arhitektam Albertam Špēram radīt t.s. Welthauptstadt Germania (Pasaules galvaspilsētu Germāniju), nojaucot veco apbūvi un radot gigantiskas klasicisma stila celtnes. Maz kas tika realizēts no šiem plāniem, bet 1945. gadā Berlīne gandrīz pilnībā (70%) tika nopostīta. Pēc Vācijas kapitulācijas pilsēta tika sadalīta četrās okupācijas zonās — ASV, Lielbritānijas, Francijas un PSRS. Tādējādi pilsēta kļuva par Aukstā kara krustpunktu. Berlīne (faktiski Austrumberlīne) kļuva par VDR galvaspilsētu, bet Rietumberlīne saglabāja okupētas teritorijas statusu. 1948. gada 26. jūnijā PSRS varas iestādes sāka Rietumberlīnes blokādi, pārtraucot Rietumberlīnes apgādi ar produktiem un citām precēm. Rietumu sabiedrotie noorganizēja "gaisa tiltu" Berlīnes apgādei. Lai neļautu Austrumberlīnes iedzīvotājiem pārbēgt uz Rietumiem, 1961. gada 13. augustā tika uzcelts Berlīnes mūris, kas kopā ar sadalīto pilsētu ir kļuvis par Aukstā kara simboliem. Berlīnes mūris krita 1989. gada 9. novembrī un šo datumu pieņem par Aukstā kara beigām. 1991. gada jūnijā Bundestāgs nolēma pārcelt apvienotās Vācijas galvaspilsētu no Bonnas uz Berlīni. Balstoties uz Bonnas-Berlīnes paktu, 1994. gada 10. martā parlaments apstiprināja Berlīni par vienotās valsts galvaspilsētu. Valdības pārvietošana uz Berlīni tika pabeigta 1999. gadā. Demogrāfija Berlīne pieder pie ES lielākajām pilsētām. Valodas Dominējošā un oficiālā valoda valstī ir vācu valoda. Līdz ar to tā ir viena no Eiropas Savienības oficiālajām valodām un viena no trim Eiropas Komisijas darba valodām. Imigranti galvenokārt runā turku, poļu, arabų, anglų, krievu un daudzās Balkānu valodās. Ģeogrāfija Berlīne atrodas valsts ziemeļaustrumos, 70 km no Polijas robežas. Cauri pilsētai plūst 5 upes. Trešdaļu no Berlīnes zemes platības veido parki, dārzi un upes. Klimats Berlīnē ir mērens piejūras klimats. Vasaras ir siltas, dažkārt mitras ar vidējo temperatūru 22-25 °C dienā un 12-14 °C naktī. Ziemas ir aukstas ar diezgan augstu vidējo temperatūru 3 °C dienā un -2 °C naktī. Pavasaris un rudens ir auksts un mitrs. Berlīnes apbūves teritorija rada mikroklimatu, kas uzkrāj siltumu starp ēkām un pilsētā mēdz būt par 4 °C augstāka temperatūra nekā apkārtējos apgabalos. Gada nokrišņu daudzums ir 570 mm ar mērenu nokrišņu daudzumu visu gadu. Sniegs galvenokārt sāk snigt no decembra līdz martam, taču sniega sega bieži paliek uz ilgāku laiku. Nesenā ziema 2009./2010. bija izņēmums, jo tad bija patstāvīga sniega sega no decembra beigām līdz marta sākumam. Aglomerācija Arhitektūra Aleksandra laukums — Berlīnes centrālais laukums Berlīnes televīzijas tornis — augstākais tornis Vācijā Brandenburgas vārti — Berlīnes un visas Vācijas simbols, attēlots uz Vācijas eiro monētām Neptūna strūklaka — slavenākā Berlīnes strūklaka Potsdamas laukums — Berlīnes modernā arhitektūra Reihstāgs — atjaunotā Vācijas parlamenta celtne Tīrgartena — slavenākais Berlīnes parks Unter den Linden (Zem liepām) — Berlīnes centrālā iela Uzvaras kolonna ar Berlīnes simbolu — eņģeli Administratīvais iedalījums Galvaspilsēta Schloss Bellevue - Vācijas prezidents Bundeskanzleramt - Vācijas kanclers Reihstāgs - Bundestāgs Bundesrat Bundesministerium der Finanzen Latvijas vēstnieks Vācijā 12 apgabalos Administratīvi Berlīne ir sadalīta 12 apgabalos (vācu: Bezirke). Mitte Friedrichshain-Kreuzberg Charlottenburg-Wilmersdorf Lichtenberg Marzahn-Hellersdorf Neukölln Pankow Reinickendorf Spandau Steglitz-Zehlendorf Tempelhof-Schöneberg Treptow-Köpenick Sadraudzības pilsētas Berlīnei ir sadraudzības attiecības ar 18 pilsētām: Zinātne Berlīnes Humboltu universitāte Berlīnes Tehniskā universitāte Freie Universität Berlin Universität der Künste Berlin Alice Salomon Hochschule Berlin (ASH) Berliner Hochschule für Technik (BHT) Hochschule für Technik und Wirtschaft Berlin (HTW) Hochschule für Wirtschaft und Recht Berlin (HWR) European School of Management and Technology Max-Planck-Gesellschaft International Mathematical Union Robert Koch-Institut Max-Delbrück-Centrum für Molekulare Medizin Zuse Institut Berlin Fritz-Haber-Institut TU9 German Universities of Technology Leibniz-Gemeinschaft Berlin-Brandenburgische Akademie der Wissenschaften Nobela prēmiju laureāti Ekonomika Šeit atrodas galvenās mītnes vairākām transnacionālām kompānijām: Siemens - pasaulē lielākā elektrotehnikas un elektronikas kompānija. Deutsche Bahn Charité Axel Springer Zalando Springer Nature AVM August Storck Kultūra Filmas par Berlīni "Berlīne – lielpilsētas simfonija" (Berlin: Die Sinfonie der Großstadt, 1927) — režisors Valters Rutmans "Vācija, nulles gads" (Germania anno zero, 1948) — režisors Roberto Rosellīni "Kabarē" (Cabaret, 1972) — režisors Bobs Foss "Berlīne, Aleksandra laukums" (Berlin Alexanderplatz, 1980) — režisors Rainers Verners Fasbinders Christiane F. - Wir Kinder vom Bahnhof Zoo (1981) — režisors Uli Ēdels "Debesis pār Berlīni" (Der Himmel über Berlin, 1987) — režisors Vims Venderss "Ardievu, Ļeņin!" (Good Bye Lenin!, 2003) — režisors Volfgangs Bekers Ievērojamas personības Berlīnē dzimuši: Sports 1. FC Union Berlin Hertha BSC Alba Berlin Füchse Berlin Berlīnes "Eisbären" Berlin Recycling Volleys Uber Arena (Berlīne) Stadion an der Alten Försterei Berlīnes olimpiskais stadions Attēlu galerija Atsauces Ārējās saites Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Berlīne. Encyclopædia Britannica raksts (angliski) Brockhaus Enzyklopädie raksts (vāciski) Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski) Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski) Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski) Encyclopædia Universalis raksts (franciski) Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski) Ebreju enciklopēdijas raksts (angliski) Enciklopēdijas Krugosvet raksts (krieviski)