Talih džamija

Talih ili Hadži Osmanbega džamija je džamija koji se nalazi u banjalučkom naselju Pobrđe, na križanju Ulica Hadžihalilovića i Š. Bocarića. Izgrađena je početkom 17. stoljeća, od strane Osman-beg Đumišića. Spaljena je 8. septembra 1993. za vrijeme rata u Bosni i Hercegovini. Proglašena je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine, skupa sa svojim dvorištem i zemljištem, a uvrštena je i na svjetsku listu kulturne baštine UNESCO-a. Historija U narodu se ovaj vjerski objekat zove Talina džamija, jer čuva uspomenu na bosanskog narodnog junaka Budalinu Talu. Džamiju je izgradio Osman-beg Đumišić, početkom 17. stoljeća, brat Behram-efendije, koji je u Desnoj Novoseliji, izgradio također džamiju sa drvenom munarom (Behram-begova džamija). Prvobitna džamija je bila manjih garbita, a početkom 18. stoljeća džamija je proširena, a neki od zidova zidani su ćerpičom, umjesto kamenom. Kao datum izgradnje džamije na više mjesta u literaturi spominje se 1740. godina. Tu se radi vjerovatno o godini obnove, jer tri godine ranije je austrijska vojska uništila veći dio grada, nakon čega je bila poražena u banjalučkoj bici 4. augusta 1737. godine. Druga pretpostavka o godini izgradnje džamije vezana je za pogibiju Tale Ličanina u Banjoj Luci, za kojeg se vjeruje da je pokopan u haremu džamije na Pobrđu. Tale je poginuo tokom krajiške bune protiv namjesnika Mehmeda Vuče 1637. godine. Ferhad-paša Sokolović je mnogo ranije započeo urbanistički razvoj Donjeg Šehera dizanjem vakufa 1578. godine. Odatle se grad razvijao u svim pravcima, gdje je u pravcu Pobrđa podignuta Arnaudija džamija 1595. godine. U osmanlijskom popisu bosanskog sandžaka iz 1604. godine se ne spominje ni mahala Pobrđe ni džamija na Pobrđu. Tako da se izgradnja Taline džamije mogla dogoditi samo između 1604. i 1637. godine, odnosno poslije popisa i prije pogibije Budaline Tala. Talina džamija se ne spominje sve do popisa iz 1851. godine, gdje se spominje mahala Pobrđe (19 domaćinstava) i na austrougarskoj geodetskoj karti iz 1884. godine. Arhitektura Prema konceptu prostorne organizacije pripada tipu džamija sa otvorenim trijemom, četvorovodnim krovom i drvenom munarom. U okviru harema džamije nalaze se 23 kamena utonula nišana, koja potječu iz doba kada je prvobitna džamija izgrađena, među kojima ih ima nekoliko sa turbanima. Rušenje i obnova Talih džamija spaljena je 8. septembra 1993. godine za vrijeme rata u Bosni i Hercegovni, kada je izgorio krov, munara i trijem, a sjeverozapadni zid je porušen. U toku je obnova džamije. Također pogledajte Spisak džamija u Bosni i Hercegovini Spisak džamija u Banjoj Luci Ferhadija Arnaudija džamija Reference Literatura Husedžinović, Sabira; Arslanagić, Dževahira (2005). Dokumenti opstanka: vrijednosti, značaj, rušenje i obnova kulturnog naslijeđa. Zenica: Muzej grada Zenice. ISBN 9958-9413-2-5.CS1 održavanje: ref=harv (link) Vanjski linkovi Nahija Banja Luka u opširnom popisu Bosanskog sandžaka ia 1604. godine Anali Gazi Husrev-begove biblioteke, Knjiga XXVII-XXVIII Arhivirano 21. 2. 2021. na Wayback Machine [1]