Serbu Republika

Serbu Republika ir valstisks veidojums Bosnijas un Hercegovinas teritorijā, kas izveidojās pēc Deitonas miera līguma parakstīšanas. Galvaspilsēta — Baņa Luka. Teritorijas platība ir 25 053 km2. Iedzīvotāji — 1 439 673 (88% — serbi, 8% — bosnieši un 4% – horvāti). Naudas vienība Bosnijas konvertējamā marka. Vēsture 1991. gada oktobrī, pēc tam kad Bosnijas un Hercegovinas parlaments bija pieņēmis suverenitātes memorandu, serbu deputāti izveidoja atsevišķu parlamentu. 1992. gada 29. februārī—1. martā Bosnijā un Hercegovinā notika referendums, kurā piedalījās 64% republikas balsstiesīgo iedzīvotāju (serbi to boikotēja), no kuriem 98% nobalsoja par neatkarību. 3. martā Bosnija un Hercegovina pasludināja neatkarību. 7. aprīlī serbu apdzīvotās Bosnijas un Hercegovinas teritorijas pasludināja izstāšanos no Bosnijas un Hercegovinas. Tas izraisīja Bosnijas karu, kurā Bosnijas serbus militāri atbalstīja Dienvidslāvijas Federatīvā Republika. 1995. gada augustā konfliktā iesaistījās NATO gaisa spēki, bombardējot Bosnijas serbu armijas pozīcijas, kas piespieda serbus uzsākt miera sarunas. Gada nogalē tika noslēgta Deitonas vienošanās, saskaņā ar kuru Bosnijas un Hercegovinas sastāvā tika izveidotas divas autonomas teritorijas — Bosnijas un Hercegovinas Federācija un Serbu Republika. 2022. gadā Bosnija un Hercegovina saņēma Eiropas Savienības kandidātvalsts statusu, taču Serbu Republikas parlaments pieņēma vairākus likumus, kas kavēja iestāšanās sarunu sākumu. Ģeogrāfija Serbu Republika ģeogrāfiski atrodas Balkānu pussalas centrālajā daļā starp 42°33′ un 45°16′ ziemeļu platuma un 16°11′ un 19°37′ austrumu garuma. Tās platība ir 24 641 km2. Serbu Republika atrodas divu dabasģeogrāfisko un sociālekonomisko reģionu — Panonijas un Vidusjūras — krustpunktā un tai nav pieejas jūrai. Ārējās saites Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Serbu Republika. Encyclopædia Britannica raksts (angliski) Brockhaus Enzyklopädie raksts (vāciski)