Keisarin moskeija

Keisarin moskeija (serbokroaatiksi Careva džamija) on moskeija Bosnia ja Hertsegovinan pääkaupunki Sarajevossa. Moskeijaan on joskus viitattu kaupungin vanhimpana moskeijana. Alkuperäinen puinen moskeija rakennettiin 1400-luvun toisella puoliskolla. Varhainen moskeija kuitenkin tuhoutui ja nykyinen sen paikalla on perua 1560-luvulta. "Keisari" on viittaus Osmanien valtakunnan sulttaaniin ja moskeija oli vuosisatojen ajan Sarajevon tärkein uskonnollinen ja poliittinen kokouspaikka. Historia Osmanien valtakunta valtasi entisen Bosnian kuningaskunnan kukistaen sen viimeisen kuninkaan Stjepan Tomaševićin vuonna 1463. Keisarin moskeijan rakennutti Isa-beg Ishaković. Ishakovićista oli tullut 1460-luvulla osmanien alainen Bosnian kuvernööri ja häneen on viitattu Sarajevon perustajana. Ishaković rahoitti useita rakennushankkeita kaupungissa, joiden joukossa oli esimerkiksi siltoja, vesimyllyjä ja kylpylöitä. Vuonna 1470 hän sai määräyksen sulttaani Mehmed II:lta rakennutta kaupunkiin moskeija, joka kohosi kuvernöörin palatsin viereen Miljackajoen etelärannalle. Moskeija on näin tietyltä näkökannalta yksi Bosnian varhaisimmista ja Sarajevon ehkä varhaisin moskeija. Alkuperäinen moskeija oli puinen rakennus ja se tuhoutui unkarilaisten hyökkäyksessä vuonna 1480. Seuraavalla vuosisadalla sulttaani Suleiman Suuri määräsi rakennettavaksi uuden moskeijan tuhoutuneen puisen paikalle. Uusi rakennus valmistui vuonna 1566. Molemmat rakennukset oli tunnettu "Keisarin moskeijana" keisarin viitatessa sulttaaniin. Rakennuksen suunnittelijasta ei ole varmuutta, mutta joskus sen arkkitehdiksi on ehdotettu omana aikanaan tunnettua Sinania. Moskeija oli vuosisatojen ajan Sarajevon uskonnollinen, mutta myös poliittisten kokoontumisten keskus. Moskeijaa on korjattu ja lisärakennettu ajan kanssa. 1800-luvulla siihen rakennettiin uusia huoneita ja 1980-luvulla uusittiin sen sisätiloja. Moskeija on myös kärsinyt vahinkoja toisessa maailmansodassa ja Bosnian sodassa. Vahinkoja on myöhemmin korjattu. Lähteet