Cincarsko groblje u Bijeloj

Cincarsko groblje u Bijeloj – Kalajdžijama, nalazi se u općini Brčko, Bosna i Hercegovina. Proglašeno je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine. Lokacija Selo Bijela smješteno je nedaleko od Brčkog oko rijeke Tinje i podijeljeno je na tri dijela koji se u današnje vrijeme smatraju samostalnim naseljima. Jedno je Bijela Hrišćanska gdje žive Srbi, drugo je Bijela Latinska gdje žive Hrvati, a treće je Bijela Varoš ili Kalajdžije, to jest cincarska Bijela. Cincarsku Bijelu su osnovali doseljeni Cincari i poznata je u ovom kraju pod imenom Kalajdžije. Groblje zauzima dominantno mjesto u naselju i od posebne je historijske i ambijentalne vrijednosti. Historija Cincari su se iz Makedonije doselili u sjevernu Bosnu oko 1773. Godine, u Bijelu i Zovik, kod Brčkog, Porebrice kod Gradačca i u grad Modriču. Majevičko-trebavski Cincari su uživali veliku podršku Husein-bega Gradaščevića koji je prihvatio jednu grupu Cincara izbjeglica i dao im zemlju i povlastice kako bi širili trgovinu i zanate. Cincari su došli u Bijelu većinom kao terezije i trgovci, koji su ovdje uveli varoški način života. Prvobitno su se doseljeni Cincari bavili trgovinom u vidu torbarenja kada su sa natovarenim konjem razne robe išli od kuće do kuće. Važan trgovački artikal koji su dobavljali trgovci iz Bijele, kao i po drugim varošima Bosanske Posavine, bilo je sukno bugarija, koje su dobavljali iz Pirota. Mada ih zovu Kalajdžijama, ni u Bijeloj kao ni u Modriči i Porebricama, ne znaju da je iko od njih bio kalajdžija. Opis Na Cincarskom groblju, koje je i danas aktivno, ima 25 starih nadgrobnika sa izvornim natpisom. Groblje je ograđeno metalnom ogradom i zauzima prostor od oko 550 m2. Ulaz u groblje nalazi se sa južne strane kompleksa sa lokalnog puta koji povezuje Brčko s Bijelom. Najstariji nadgrobni spomenici za koje se pretpostavlja da su iz 18. i 19. vijeka, u veoma lošem su stanju. Nepravilnog su oblika, relativno velikih dimenzija. Razlikuju se nadgrobni spomenici u obliku stele ili obeliska sa različito oblikovanim završnim dijelom i spomenici u obliku krstače. Literatura Milenko S. Filipović, Cincari u Bosni. Zbornik radova Etnografskog instituta SAN. Beograd: 1950. Hazim Šabanović, Bosanski pašaluk. Sarajevo: 1982. Mehmedalija Mujačić, Brčko srce Bosanske Posavine. Wuppertal, Savezna Republika Njemačka: Verlag BOSANSKA RIJEČ – DAS BOSNISCHE WORT, 1995. Dušan Ristić, Brčko – Stari srpski trgovci u Brčkom. Brčko: decembar 2003. Reference Vanjski linkovi Poznati Cincari Arhivirano 6. 9. 2018. na Wayback Machine Ko su Cincari Cincari Arhivirano 16. 8. 2017. na Wayback Machine