Saniaiset

Saniaiset (Pteridophytina, aiemmin Filicophytina) ovat putkilokasveihin kuuluvia itiökasveja ja sanikkaisten kaaren merkittävin ryhmä. Saniaisia tunnetaan 9 000–15 000 lajia, joista Suomessa esiintyy 40, mukaan lukien kaksi hävinnyttä lajia. Niiden koko vaihtelee muutaman senttimetrin kokoisista kellusaniaisista jopa 20 metrin korkuisiin puusaniaisiin. Maailman korkein saniainen on jopa kolmimetrisiä lehtiä kasvattava Cyathea australis, joka voi olla 24 metriä korkea. Boreaalisissa metsissä saniaisia kasvaa tyypillisesti kenttäkerroksessa. Saniaiset tuottavat itiöitä, ja niille on tyypillistä sukupolvenvuorottelu, johon kuuluu kaksi vaihetta. Saniaisten itiöistä kehittyy suvuttomasti pieniä, levymäisiä tai nauhamaisia alkeisvarsikkoja eli gametofyyttejä. Tämä suvullinen polvi sisältää siittiö- ja munapesäkkeet, joista hedelmöityksen jälkeen kehittyy varsinaisia johtojänteellisiä saniaisia, jotka muodostavat itiöpolven eli sporofyytin. Saniaiset eivät siten kuki tai tuota siemeniä, kuten siemenkasvit. Saniaisten itiöpolven lehdet vaihtelevat suuresti muodoltaan ja kooltaan; usein ne ovat parilehdykkäisiä. Tyypillisesti uusien lehtien versot ovat kääriytyneet tiiviisti, ja lehden sekä jokaisen lehdykän herkkä kasvupiste on käärön suojassa. Maavarsi, joka on joskus maanalainen, imee ravinteita ja ankkuroi kasvin maahan. Saniaisilla on yksisirkkaisten kasvien tapaan hajajuuret pääjuuren sijaan. Itiöpesäkkeet, jotka ovat itiön sisältäviä pieniä koteloita, sijaitsevat usein ryhmissä, joita peittää katesuomu. Usein itiöpesäkkeellä on erityinen avautumismekanismi: kuivuessaan pesäke kutistuu, ohuin seinä painuu sisään ja pesäkkeen sivut repeävät pienimuotoisessa räjähdyksessä levittäen samalla itiöt ympäristöön. Yksi lehti saattaa tuottaa keskimäärin 50 mikrometrin kokoisia itiöitä koosta riippuen 750 tuhannesta 750 miljoonaan. Itiöt ovat sitkeähenkisiä ja leviävät usein kauas; niitä on löydetty ilmakehästä useiden kilometrien korkeudesta. Siksi monet saniaisheimot ovat levinneet maailmanlaajuisesti. Alkeisvarsikko koostuu yhteyttävästä sekovarresta, joka sisältää sukusolupesäkkeet, sekä juurenkaltaisista juurtumahapsista. Se on yhden solukerroksen paksuinen ja 1–3 millimetrin levyinen. Hedelmöitys vaatii onnistuakseen kosteutta. Saniaiset kasvavat usein metsien aluskasvillisuutena, sillä ne viihtyvät melko varjoisilla ja kosteilla paikoilla. Eräät saniaislajit kasvavat epifyytteinä puiden varsilla ja eräät kelluvina vesikasveina. Tieteellinen luokittelu Laajasti käsitettynä ryhmänä saniaisiin kuuluvat varsinaisten saniaisten lisäksi aiemmin erillisinä ryhminä pidetyt haarusanikkaiset ja kortteet. Uusien tutkimusten mukaan kortteet sijoittuvat saniaisten sukupuun sisälle käärmeenkielimäisten saniaisten ja kehittyneimpien saniaisten ryhmien väliin. Alempaan katsaukseen on koottu esimerkkejä eri saniaisryhmistä mukaan lukien kaikki luokat ja lahkot sekä suomenkielisessä kasvinimistössä () tunnettuja heimoja ja sukuja. Equisetidae Equisetales Equisetaceae – kortekasvit Equisetum – kortteet Ophioglossidae Ophioglossales Ophioglossaceae – käärmeenkielikasvit Botrychium – niittynoidanlukot eli noidanlukot Cheiroglossa Helminthostachys Mankyua Ophioglossum – käärmeenkielet Psilotales Psilotaceae – haarusanikkaiskasvit Psilotum – haarusanikkaiset Tmesipteris Marattiidae Marattiales Marattiaceae Angiopteris – pirskosaniaiset Cheiroglossa Christensenia Eupodium Ptisana – jyväsiivet Polypodiidae Osmundales Osmundaceae – kuningassaniaiskasvit Leptopteris Osmunda – kuningassaniaiset Osmundastrum – kanelisaniaiset Todea – monarkkisaniaiset Hymenophyllales Hymenophyllaceae – sammalsaniaiskasvit Hymenophyllum – sammalsaniaiset Trichomanes – harjassaniaiset Gleicheniales Gleicheniaceae Dicranopteris – aurinkosaniaiset Diplopterygium Gleichenia Gleichenella Sticherus Stromatopteris Dipteridaceae Cheiropleuria Dipteris Matoniaceae Matonia Phanerosorus Schizaeales Lygodiaceae Lygodium – kiipijäsaniaiset Schizaeaceae Actonostachys Schizaea Anemiaceae Anemia – kaunosaniaiset Salviniales Marsileaceae – ormiokasvit Marsilea – apilasaniaiset Pilularia – ormiot Regnellidium Salviniaceae – kellussaniaiskasvit Azolla – limaskasaniaiset Salvinia – kellusaniaiset Cyatheales Thyrsopteridaceae Thyrsopteris Loxsomataceae Loxsoma Loxsomopsis Culcitaceae Culcita – vuotasiivet Plagiogyriaceae Plagiogyria Cibotiaceae Cibotium – entinsiivet Cyatheaceae – saniaispuukasvit Alsophila Cyathea – saniaispuut Gymnosphaera Sphaeropteris – helmisiivet Dicksoniaceae – rankasaniaiskasvit Calochlaena – villasiivet Dicksonia – rankasaniaiset Lophosoria Metaxyaceae Metaxya Polypodiales Lonchitidaceae Lonchitis Saccolomataceae Saccoloma Cystodiaceae Cystodium Lindsaeaceae – käätyimarrekasvit Lindsaea Nesolindsaea Odontosoria – kiilaimarteet Osmolindsaea Sphenomeris Tapeinidium Xyropteris Dennstaedtiaceae – tesmasaniaiskasvit eli sananjalkakasvit Blotiella – mariansiivet Dennstaedtia – tesmasaniaiset Histiopteris – korvasiivet Hypolepis – pistesiivet Leptolepia Monachosorum Paesia Pteridium – sananjalat Pteridaceae – sanikkakasvit, esim.: Adiantum – adiantumit Cryptogramma – liesut Ceratopteris Cheilanthes – kietosaniaiset Anogramma Pteris – sanikat Vittaria – kaitasaniaiset Cystopteridaceae – loikkokasvit Cystopteris – loikot Gymnocarpium – pikkuimarteet eli metsäimarteet Aspleniaceae – raunioiskasvit Asplenium – raunioiset Hemidictyum Hymenasplenium Diplaziopsidaceae Diplaziopsis Thelypteridaceae – sysi-imarrekasvit eli nevaimarrekasvit Cyclosorus – pyöröimarteet Macrothelypteris Phegopteris – palleimarteet eli korpi-imarteet Pseudophegopteris Thelypteris – sysi-imarteet eli nevaimarteet Woodsiaceae – kiviyrttikasvit Cheilanthopsis Hymenocystis Woodsia – kiviyrtit Rhachidosoraceae Rhachidosorus Onocleaceae – helmisaniaiskasvit Onoclea – helmisaniaiset (sis. Matteuccia – kotkansiivet) Blechnaceae – kampasaniaiskasvit Blechnum – kampasaniaiset Salpichlaena Struthiopteris – kampasulat Woodwardia – vitjasaniaiset Athyriaceae – hiirenporraskasvit Anisocampium – keijunportaat Athyrium – hiirenportaat Cornopteris Deparia Diplazium – myyränportaat Hypodematiaceae Didymochlaena Hypodematium Leucostegia Dryopteridaceae – alvejuurikasvit, esim.: Arachniodes – alviot Bolbitis – itusaniaiset Ctenitis – kampasiivet Cyrtomium – mahoniasaniaiset Dryopteris – alvejuuret Elaphoglossum – kielisaniaiset Polystichum – härkylät Rumohra Lomariopsidaceae Cyclopeltis Dracoglossum Lomariopsis – viirusaniaiset Nephrolepidaceae Nephrolepis – sulkasaniaiset Tectariaceae, esim.: Arthropteris – nivelsiivet Tectaria – raksisaniaiset Triplophyllum Oleandraceae – peitsisaniaiskasvit eli sulkasaniaiskasvit Oleandra – peitsisaniaiset Davalliaceae – käpäläsaniaiskasvit Davallia – käpäläsaniaiset Polypodiaceae – kallioimarrekasvit, esim.: Campyloneurum Cochlidium Drynaria Grammitis – nauhasaniaiset Loxogramme – kieli-imarteet Microsorum – krokotiilinimarteet Pecluma Phlebodium Phymatosorus Platycerium – sarvisaniaiset Pleopeltis Polypodium – kallioimarteet Pyrrosia Lähteet