Astryna

Astrynà (bltr. Астрына; arba Ostryna, rus. Острына) – miesto tipo gyvenvietė vakarų Baltarusijoje, Gardino srityje, 47 km į rytus nuo Gardino, prie Astrynos upės. Apylinkės centras. Istorija Astryna buvo LDK Vilniaus vaivadijos Lydos apskrities (pavieto) seniūnijos centras. 1508 m. seniūnu buvo Lietuvos paiždininkis Teodoras Bogdanas Chreptavičius. 1641 m. Abiejų Tautų Respublikos valdovas Vladislovas Vaza Astrynai suteikė Magdeburgo teises ir herbą. 1666 m. Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės kancleris Kristupas Zigmantas Pacas pastatydino pirmąją medinę katalikų bažnyčią; ji atstatyta XVIII a. pabaigoje, 1933 m. pastatyta nauja. Veikė ir unitų bažnyčia. 1771 m. vietovė priklausė Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės instigatoriui A. Zenkavičiui. 1795–1915 m. priklausė Rusijos imperijos Vilniaus gubernijai, Lydos apskričiai, XIX a. buvo Astrynos valsčiaus centras. Tuo metu pastatyta stačiatikių mūrinė Atsimainymo cerkvė ir medinė koplyčia. 1921–1939 m. valdė Lenkija. 1939 m. Astryna užimta TSRS ir priskirta Baltarusijos TSR. 1954–1960 m. Vosyliškių rajono centras. Gyventojai 1866 m. surašymo metu gyveno 481 stačiatikis, 669 žydai, 12 katalikų ir 34 musulmonai Krymo totoriai. Lietuviai Prieš prasidedant lietuvių slavėjimui Astrynos apylinkės buvo etnolingvistinė lietuvių ir baltarusių riba. Lietuviai gyveno valsčiaus šiaurės ir šiaurės rytų dalyje (ten vyrauja katalikai). Apie Astrynos lietuvius užsimenama XX a. pradžios lietuvių spaudoje. Žymūs žmonės 1662 m. mirė Vincentas Aleksandras Korvinas Gosievskis. Šaltiniai