Minsk

Minsk (bjeloruski: Мінск) jeste glavni i najveći grad Bjelorusije. U Minsku je također i sjedište Zajednice nezavisnih država. Kao glavni grad, Minsk ima poseban administrativni status, a uz to je i sjedište istoimene oblasti. Leži na rijekama Svislaču i Njemigi. Grad se prostire na 348 km2 i ima nešto manje od 2 miliona stanovnika. Historija Tačno vrijeme osnivanja grada je nepoznato, iako se grad prvi puta spominje u ljetopisu iz 1067. u kojem se opisuju međusobni sukobi kneževa tadašnje Kijevske. Iste je godine Minsk osvojila i spalila vojska kijevskog kneza Izjaslava i njegovih saveznika. Prvobitni i najstariji naziv grada glasio je Menesk, Mjensk, Mensk. Porijeklo imena je nejasno, a postavljeno je svega nekoliko teorija. Jedna grupa historičara ipak smatra da ime grada potječe od rijeke Menke koja teče dvadesetak kilometara od današnjeg središta grada, dok drugi ime grada dovode u vezu sa starom slavenskom riječju “mjena” (bosanski: razmjena - Mjensk mjesto gdje se odvija razmjena) jer je grad ležao na raskrižju trgovačkih puteva a upravo se tu obavljala trgovina i razmjena robom. Negdje od 17. vijeka pod utjecajem poljskog jezika riječ Mensk preoblikovala se u sadašnji oblik. Simboli Minska kroz historiju Važne godine u historiji Minska 1067 - prvi spomen Minska 1104 - Minsk se spominje kao središte kneževine 1324 - Minsk u sastavu Velike litvanske kneževine 1441 - Minsk se ubraja među 15 najvećih gradova Velike litvanske kneževine 1499 - Minsku se dodjeljuje Magdeburško pravo (pravo srednjovjekovnih gradova na samoupravu) 1591 - Minsk dobija grb 1654–1667 - razrušen tokom rusko-poljskog rata 1692 - prvo pozorište 1793 - Minsk u sastavu carske Rusije 1812 - napad Napoleona 1838 - počinju se izdavati novine Minske gubernijske novosti (Минские губернские ведомости) 1874 - izgrađen vodovod 1890 - telefon 1892 - konjski tramvaj 1894 - započela s radom električna centrala 1914–1918 - Prvi svjetski rat i njemačka okupacija 1919 - Minsk glavni grad Bjeloruske sovjetske socijalističke republike 1919–1920 – pod poljskom okupacijom 1921 - osnovan Bjeloruski državni univerzitet 1922 – osnovana nacionalna i univerzitetska biblioteka 1928 – osnovana Akademija znanosti 1929 – električni tramvaj i autobusni prijevoz 1934 – izgrađen aerodrom 1941–1944 – njemačka okupacija za vrijeme Drugog svjetskog rata 1974 - dobio titulu "Grad heroj" 1982 – izgrađen metro 1991 – glavni grad samostalne Bjelorusije Klima Minsk ima vlažnu kontinentalnu klimu. Vremenske prilike veoma su promjenjive. Prosječna temperatura u januaru iznosi −4,5 °C, dok je prosječna temperatura u julu 18,5 °C. Najniža zabilježena temperatura je iznosila −39,1 °C, 17. januara 1940. A najviša temperatura je zabilježena 2015. kada je iznosila 35,8 °C. Prosječna godišnja količina padavina je 690 mm. Administrativne podjele Minsk je podijeljen na 9 reona (okruga): Centralni (Цэнтральны) Savecki (Савецкі) Peršamajski (Першамайскі) Partizanski (Партызанскі) Zavodski (Заводскі) Lenjinski (Ленінскі) Kastričnicki (Кастрычніцкі) Moskovski (Маскоўскі) Frunzenski (Фрунзенскі) Transport Lokalni prijevoz Minsk ima dobro razvijen javni prijevoz. Putnicima je na raspolaganju 8 tramvajskih linija, preko 70 trolejbuskih linija i više od 100 autobuskih linija. Tramvaji su bili prvi javni prijevoz koji se koristio u Minsku (od 1892. konjski tramvaj, a od 1929. električni). Autobusi se koriste od 1924, a trolejbusi od 1952. Javnim prijevozom upravlja Minsktrans, koji je u državnom vlasništvu. Od 2008. koriste 1420 autobusa, 1010 trolejbusa i 153 tramvaja. Metro Minsk je jedini grad u Bjelorusiji koji ima metro. Izgradnja je počela 1977, a otvoren je 1984 godine. 2013. metro u Minsku imao je 29 stanica i 38,3 km pruge. Aerodrom Međunarodni aerodrom Minsk nalazi se 42 km od grada. Otvoren je 1982. Danas je to moderan aerodrom s letovima za Evropu i Bliski Istok. Obrazovanje Minsk je glavni obrazovni centar Bjelorusije. Ima oko 500 obdaništa, 258 škola, 29 institucija visokog obrazovanja, uključujući i 12 nacionalnih univerziteta. Visokoškolske ustanove Akademija za javnu upravu pod pokroviteljstvom predsjednika Bjelorusije, osnovana je 1991. Stekla je status predsjedničke institucije 1995. Sastoji se od tri instituta: Institut za administrativno osoblje, Institut za državnu službu i Institut za teoriju i praksu u javnoj upravi Državni poljoprivredni univerzitet, specijaliziran za poljoprivredne tehnologije i poljoprivrednu mehanizaciju Nacionalni tehnički univerzitet, specijaliziran za tehničke discipline Državni medicinski univerzitet, specijaliziran za medicinu i stomatologiju. Ima 6 odjeljenja Institut za menadžment, najveća privatna istitucija visokog obrazovanja u Bjelorusiji. Osnovan je 1991. Univerzitet za informatiku i radioelektroniku, specijaliziran za IT i radioelektroniku Kultura i religija Minsk je glavni kulturni centar Bjelorusije. Prva pozorišta i biblioteke osnovane su sredinom 19. vijeka. Grad trenutno ima 11 pozorišta i 16 muzeja. Pored toga, u gradu postoji 20 kina i 139 biblioteka. Crkve Saborna crkva svetog Duha, izgrađena u baroknom stilu između 1942. i 1987. Crkva svete Marije, izgrađena između 1700. i 1710. Crkva svetog Josifa Crkva svetog Simona i Jelene Crkva svete Marije Magdalene, najveća crkva podignuta u vrijeme carske Rusije Pozorišta Nacionalna opera i balet Bjelorusije Bjelorusko državno pozorište Dramsko pozorište Maksim Gorki Dramsko pozorište Janka Kupala Muzeji Bjeloruski muzej domovinskog rata Nacionalni muzej umjetnosti Nacionalni muzej historije i kulture Muzej prirode i okoliša Književni muzej "Maksim Bogdanovič" Stari bjeloruski historijski muzej Književni muzej "Janka Kupala" Rekreativni centri Park Čeljuskinovaca, moderan park sa površinom od 78 ha Dječiji željeznički park, otvoren 1955. Gorkijev park Šumski park Park Janka Kupale Turizam Minsk je veoma popularna turistička destinacija. U Minsku postoji više od 400 turističkih agencija. Sport FK Dinamo Minsk, nogometni klub iz Minska. Klub je osnovan 1927. kao dio Sovjetskog Dinamovog sportskog društva. Dinamo Minsk je jedini klub iz Bjeloruske sovjetske socijalističke republike koji je učestvovao u Sovjetskoj prvoj ligi. Igrali su 39 od 54 sezone, te su osvojili prvenstvo 1982. Od nezavisnosti Bjelorusije klub se takmiči u bjeloruskoj Premijer ligi, te je osvojio 7 naslova prvaka i 3 kupa. Domaće utakmice igra na stadionu Dinamo - Juni koji ima kapacitet od 4.500 mjesta. FK Minsk, fudbalski klub iz Minska, koji se takmiči u Premijer ligi Bjelorusije. Klub je osnovan 2006. od kluba koji se takmičio u Prvoj ligi Bjelorusije FK Smena Minsk. FK Minsk preuzeo je Smenu i uspio se u prvoj godini postojanja plasirati u Premijer ligu Bjelorusije. HK Dinamo Minsk, profesionalni hokejaški klub. Klub je osnovan 1976. i 5 sezona je igrao u elitnoj diviziji sovjetskog hokeja, gdje mu je najveći uspjeh bilo 10. mjesto u sezoni 1989/1990. Nakon raspada SSSR klub je 1993. preimenovan u Tivali Minsk i pod tim imenom je djelovao sve do 2000. godine. U tom periodu Tivali je osvojio 4 titule prvaka Bjelorusije (1993, 1994, 1995. i 2000). Godine 2003. klub je obnovio svoj rad i vraćeno mu je staro ime Dinamo. Rukometni klub Dinamo Minsk osnovan je 2008. Pet puta bio je prvak Bjelorusije. Domaće utakmice igra u Sportskoj dvorani u Minsku. Učesnik je i rukometne Lige prvaka. Poznate ličnosti Boris Hajkin, dirigent Isak Boleslavski, šahovski velemajstor Andrej Orlovski, Ultimate Fight borac Viktorija Azarenka, teniserka Jurij Besmjertni, kikbokser Svjetlana Boginska, gimnastičarka Međunarodni odnosi Galerija Reference Vanjski linkovi Akademija za javnu upravu Internacionalni aerodrom Minsk Arhivirano 6. 7. 2011. na Wayback Machine FC Dinamo Minsk HC Dinamo Minsk