Łyskava

Łyskava (valgevene keeles Лыскава, transkribeerituna Lõskava, taraškievicas kasutusel ka nimekuju Лыскаў (Łyskaŭ, transkribeerituna Lõskav), poola keeles Łysków) on agrolinnake (endine alev) Valgevenes Bresti oblastis Pružany rajoonis, Zielanievičy külanõukogu halduskeskus. Asulas elas 2009. aasta seisuga 357 elanikku. Asulas on keskkool, kultuurimaja ja raamatukogu. Tegutseb metsamajand. Vaatamisväärsuseks on Łyskava lossi varemed (XV sajand), Łyskava klooster XVIII sajandist, katoliku kirik XVII sajandist ja õigeusu kirik aastast 1933. Łyskavasse on maetud Franciszek Karpiński. Ajalugu Łyskavat on esimest korda mainitud aastal 1504. Aastal 1527 lasi Viciebski vojevood Maciej Kłoczko sinna ehitada katoliku kiriku. Pärast tema surma andis ta naine asula Bona Sforzale. XVI sajandil asus seal Leedu suurvürstide lauamõis; sinna rajati ka loss. Asula ise kuulus Navahrudaki vojevoodkonda ja Vaŭkavyski maakonda. Aastal 1690 läks asula Bychowiecide suguvõsa valdusse. Aastal 1751 lubas toonane omanik J. Bychowiec Łyskavasse asuda Congregatio Missionise mungaordul; sinna rajati klooster ja kirik. Kloostri juures olid haigemaja, kool ja raamatukogu. Aastast 1795 läks alev kolmandal Poola jagamisel Venemaa koosseisu. Łyskava oli valla keskuseks Grodno kubermangu Navahrudaki maakonnas. Aastal 1897 oli seal 868 elanikku. Alevis oli lisaks kirikutele veel sünagoog, seal oli kaks veskit, 4 kõrtsi ja 21 poodi. Alevis peeti kolm korda aastas laata. Pärast Esimest maailmasõda hakkas alev kuuluma Poola koosseisu, asudes Białystoki vojevoodkonnas ja Vaŭkavyski maakonnas. Aastal 1921 oli seal 899 elanikku. Aastal 1939 liideti asula Nõukogude Liiduga, kus see kaotas alevi staatuse. Aastal 1940 oli Łyskavas 1250 elanikku. Teise maailmasõja ajal aastal 1944 tapsid Saksa okupatsiooniväed 535 küla elanikku ja põletasid maha 90 maja. Tuntud elanikke Jewno Azef - esseer, ohranka agent. Alaksandr Mikałaj Harain - Valgevene vaimulik Franciszek Karpiński - Poola luuletaja Viited Välislingid Łyskava