Astryna

Astryna (transkribeerituna Astrõna) on alev (endine linn) Valgevenes Hrodna oblastis Ščučyni rajoonis. Alev on Astryna külanõukogu halduskeskuseks. Asula nimi on poola keeles Astryna. Nimi tuleb Valgevene keeleteadlaste arvates asulat läbiva Astrynka jõekese nimest, asula vana nimetus oli ilmselt Астрэяй. Alevis on keskkool ja Ščučyni laste muusikakooli filiaal. Lisaks asuvad seal veel kaks raamatukogu ja kultuurimaja. Astrynas töödeldakse metsa ja valmistatakse ehitusmaterjale, lisaks on seal veel toiduainetööstus. Vaatamisväärsusteks on õigeusu kirik aastast 1895 ja kaks XX sajandi alguses ehitatud sünagoogi. Ajalugu Astrynast kahe kilomeetri kaugusel asuval linnamäel tehtud väljakaevamiste põhjal jõudsid valgevene arheoloogid järeldusele, et Astryna ümbruses oli X sajandil slaavlaste asuala. Kirjalikult mainitakse asulat esimest korda aastal 1480, mil asula oli Kazimierz IV valduses. Alev sai Astrynast aastal 1487. XVI sajandi alguses rajasid tatari soost vürstid Astrynskid asula serva mõisa, kuigi see ise nende valdusse ei kuulunud, jäädes Leedu suurvürstide omandiks. Aastast 1520 oli Astryna Aleksander Chodkiewiczile välja renditud. Astryna kuulus toona Vilniuse vojevoodkonda. Aastal 1556 sai sealne õigeusu kirik annetusi nii kuningalt kui ka Zenowiczite suguvõsalt. Aastal 1641 sai Astryna kuningas Władysław IV Wazalt linnaõigused. Astrynas hakati pidama turgu. Aastal 1666 finantseerisid Pacid asulasse katoliku kiriku ehitamist. Alates kolmandast Poola jagamisest aastal 1793 oli linn Venemaa koosseisus. Toona oli suurem osa Astryna elanikest juudid. Pärast Esimest maailmasõda kuulus Astryna Poola koosseisu, 1939. aastast Nõukogude Liitu. Aastal 1940 sai Astrynast alev. Tuntud elanikke Uładzimir Parfianok – Valgevene fotograaf Andrej Azaraŭ – Valgevene disainer Viited Välislingid