Budsłaŭ

Budsłaŭ (valgevene-eesti transkriptsioonis Budslav, poola keeles Budsław) on agrolinnake (endine alev) Valgevenes Minski oblastis Miadziełi rajoonis, Budsłaŭ külanõukogu halduskeskus. Budsłaŭ asub merepinnast 177 meetri kõrgusel Servači jõe kaldal. Asula nimi tähendab ligikaudu 'meisterlikku ehitajat'. Vanimates dokumentides esineb nimi Слаўная Буда, mille tõlkevaste "meisterehitaja" on ka otseselt. Asulas on keskkool ja kultuurimaja. Vaatamisväärsusteks on vesiveski, katoliku kabel, XIX sajandil ehitatud kirikla, XVIII–XX sajandil rajatud mõisakompleks (peahoone on küll hävinud). Suurimaks vaatamisväärsuseks on aga katoliku kirik (1767–1783) imettegeva Jumalaema ikooniga. Kirik on ametlikult Basilica minoris. Ajalugu Budsłaŭ asulat mainitakse esimest korda aastal 1504, mil suurvürst Aleksander selle tsistertslaste ordule andis. Aastal 1560 lahkusid mungad asulast, aga aastal 1589 tulid nad tagasi ja ehitasid sinna kloostri, selle juurde aga puidust katoliku kiriku. Toonane Minski vojevood Jan Pac annetas kirikule paavst Clemens VIII-lt saadud ikooni, mis asub seal tänapäevani. Aastal 1732 sai Budsłaŭ asulast Vilniuse vojevoodkonda ja Ašmiany maakonda kuuluv alev. Poola jagamisel läks Budsłaŭ 1795. aastal Venemaa koosseisu. Aastast 1848 läks see Oskierkode valdusse. SeosesKastuś Kalinoŭski ülestõusuga klooster suleti. Aastal 1907 avati asulast kahe kilomeetri kaugusel Budsłaŭ raudteejaam. Esimese maailmasõja ajal paiknes alevis Venemaa II armee staap. Sealt juhatati ka 1916. aastal läbi viidud traagilist Narači operatsiooni. Pärast Esimest maailmasõda kuulus Budsłaŭ Poola koosseisu. Toona hakati alevis ka laatasid pidama. 1939. aastast kuulus asula Nõukogude Liitu, ühtlasi muudeti alev külaks. Aastast 1992 on Budsłaŭ palverännakute sihtpunktiks. Pilte Tuntud elanikke Vincent Žuk-Hryškievič – Valgevene poliitik Paŭlina Miadziołka – Valgevene kirjanik Ivan Vasilevič – Valgevene poliitik Viited Välislingid Budsłaŭ Asula Valgevene fotoentsüklopeedias Asula YouTube'is