Mogiļeva

Mogiļeva (krievu: Могилёв) jeb Mahiļova (baltkrievu: Магілёў) ir pilsēta Baltkrievijas austrumos pie Dņepras upes, apgabala centrs. Trešā lielākā Baltkrievijas pilsēta. Liels rūpniecības centrs. Pilsētā lielākoties PSRS laika apbūve. Vēsture Rakstos pirmoreiz minēta 1267. gadā. Ietilpa Kijivas Krievzemē, vēlāk Lietuvas Dižkunigaitijā. Livonijas kara laikā 1561. gadā Mahiļovas iedzīvotāji iznīcināja krievu garnizonu, par ko Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs Stefans Batorijs piešķīra Mahiļovai Magdeburgas tiesības un ģerboni. 1569. gadā to iekļāva Polijas-Lietuvas kopvalsts sastāvā, bet 1772. gadā pēc Polijas Pirmās dalīšanas Krievijas Impērijas sastāvā, kļūstot par guberņas centru. Pirmā pasaules kara laikā no 1915. gada augusta Mahiļova bija Krievijas armijas galvenā štāba jeb Stavkas vieta un līdz atstādināšanai no troņa 1917. gadā šeit uzturējās imperators Nikolajs II. 1941. gadā, Otrā pasaules kara laikā, pilsētas pievārtē un pašā pilsētā notika sīvas kaujas. Izglītība Pilsētā darbojas vairākas izglītības iestādes, tostarp Mahiļovas Valsts universitāte. Cilvēki Pēc nacionālā sastāva pilsētas iedzīvotāji ir baltkrievi (87,43 %) un krievi (7,15 %). Mahiļova ir komponista Ērvinga Berlina (Irving Berlin, 1888—1989), psihoterapeita Makša Eitingona (Max Eitingon, 1881—1943), politiķa Nikolaja Krestinska (Никола́й Никола́евич Крести́нский, 1883—1938), fiziķa Leonīda Mandelštama (Леонид Исаакович Мандельштам, 1879—1944), šahista Ļeva Polugajevska (Лев Абрамович Полугаевский, 1934—1995), Latvijas PSR valsts dabinieka Jurija Rubeņa (1925—2004), zinātnieka Oto Šmita (Отто Юльевич Шмидт, 1891—1956), matemātiķa Isaja Šura (Issai Schur, 1875—1941) dzimtā pilsēta. Atsauces Ārējās saites Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Mogiļeva. Encyclopædia Britannica raksts (angliski) Brockhaus Enzyklopädie raksts (vāciski) Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski) Ebreju enciklopēdijas raksts (angliski) Austrumeiropas enciklopēdijas raksts (vāciski)