Brahmaputra

Brahmaputra (sanskritā: ब्रह्मपुत्रानदी, Bramputranadi; asamiešu: ব্ৰহ্মপুত্ৰ, Brôhmôputrô; bengāļu: ব্রহ্মপুত্র, Brahmaputra) ir upe Dienvidāzijā, viena no upēm, kas kopā ar Gangu un Meghnu veido pasaulē lielāko Gangas deltu. Plūst caur Ķīnas Tibetas autonomo reģionu, Indijas Arunāčalas Pradēšas un Asamas štatiem un Bangladešu. Upes nosaukums sanskritā nozīmē ‘Brahmas dēls’. Ģeogrāfija Upe sākas Himalaju ziemeļu nogāzē no Džemajunduna ledāja. Plūst dienvidaustrumu—austrumu virzienā pa ieleju starp Himalaju galveno grēdu un Žikaces kalniem dienvidos un Gantises kalniem ziemeļos. Augštecē Tibetā tās nosaukums ir Macana (tibetiešu: རྟ་མཆོག་གཙང་པོ, rta mchog gtsang po), bet pēc Cačhu pietekas — Jarluna (tibetiešu: ཡར་ཀླུངས་གཙང་པོ, yar klungs gtsang po; ķīniešu: 雅鲁藏布江, Yǎlǔcángbù Jiāng). Himalaju austrumos, apliecot 7782 m augsto Namčaparas kalnu, upe pagriežas uz dienvidiem un šķērsojot Himalaju grēdu, noplūst Indijā, kur pagriežas uz rietumiem. Asamā upe plūst pa plašu ieleju ar daudzām attekām. Ieleja biezi apdzīvota ar attīstītu lauksaimniecību. Apliecot Meghālajas kalnus, upe pagriežas uz dienvidiem un ieplūst Bangladešā, kur tās lejtece tiek dēvēta par Džamunu. Ietek Gangas lejtecē Padmā, kas vēlāk pa Meghnu ietek Bengālijas līcī. Upes garums ipēc dažādiem avotiem tiek lēsts ap 2880–3969 km, no kuriem aptuveni 1300 km ir kuģojami, un līdz ar to tas ir nozīmīgs iekšzemes ūdensceļš. Regulāri lietus sezonā Brahmaputra iziet no krastiem un izraisa plašus plūdus; upes vidējā caurtece ir ap 21 000 m³/s, bet lietus sezonā tā pieaug līdz 102 000 m³/s. Lielākās pietekas ir Lhasa (568 km gara), Lohita (560 km) un Subansiri (518 km). Lielākā apdzīvotā vieta krastos ir Gauhāti Asamā. Atsauces Ārējās saites Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Brahmaputra. Encyclopædia Britannica raksts (angliski) Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski) Encyclopædia Universalis raksts (franciski)