Reichenau kloostri Pühade Peetruse ja Pauluse kirik

Pühade Peetruse ja Pauluse kirik (saksa keeles St. Peter und Paul in Niederzell) on Lõuna-Saksamaal Bodeni järve Reichenau saarel asuv roomakatoliku kirik, osa 724. aastal asutatud Reichenau kloostrist. Ajaloost Esimese Püha Peetruse kiriku sellele kohale ehitas aastal 799 piiskop Egino Veronast, kes pärast tagasiastumist jäi sinnasamma eraklasse, kus ta 802. aastal suri ja maeti kooriruumi krüpti. Katoliku kirik kuulutas Egino õndsaks ja ta sai loa olla maetud tema asutatud kirikusse, kuid matmispaiga tänapäevani säilinud kiriku kooriruumis sai ta alles 12. sajandil. Egino ehitatud kirik oli sisse ehitatud apsiidiga saalkirik, mis pidi olema väga rikkalikult kaunistatud, nagu võib välja lugeda põhjalöövis tänapäevani säilinud ornamentaalsetest reljeefidest. Karolingide-aegsete seinamaalingute jäänused (need pole eksponeeritud) annavad tunnistust, et esimene kirik oli ka maalitud interjööriga. Pärast kaht põlengut lammutati kirik 1080. aasta paiku ning vanadele vundamentidele ehitati praegune kolmelööviline transeptita sammasbasiilika. Kiriku viimastest katusetöödest on teateid 1134. aastast. Aastatel 1750-1760 ehitati interjöör põhjalikult rokokoo vormides ümber. Arhitektuur ja sisustus Kiriku algsest romaani välisilmest saab aimu vaid kiriku kahe torniga idaosast, mille torne 15. sajandil kõrgendati. Romaani apsiidi tagaseina keskel asuv gooti aken on liiga suur, lõikudes seinamaalingutesse, ja oletatavasti asendab kunagist romaani apsiidiakent, mida võis kaunistada vitraaž. Kunagi jäi kiriku lõunaseina poole kabeli ja müüriga ümbritsetud suletud ala. Kiriku lääneküljel on kunagise müüriga ümbritsetud eesõue jäänuseid. Apsiidis on säilinud 11. sajandi lõpu seinamaaling, mis on liigendatud kolme horisontaalsesse ossa. Ülemises on kujutatud Maiestas Domini koos nelja evangelisti sümbolitega, vasakul ja paremal on Peetrus ja Paulus. Keskmises reas on kaksteist apostlit, alumises prohvetid. Ajalooliselt huvipakkuvamad on aga leitud fragmendid varasematest maalingutest, mis annavad aimu Lombardia mõjudest 9. sajandi teisel poolel välja kujunenud Reichenau koolkonnale. 11. sajandi romaani interööri silmatorkavaim säilinud osa on sammastele toetuv arkaad rangete, tagasihoidliku kaunistusega kapiteelidega. 1750. aastatel uuendati kiriku interjöör rokokoostiilis, sealhulgas suurendati aknaid, lame puitlagi kaeti stukkdekoori ja maalingutega ning kiriku lääneossa ehitati oreliväär. Lõunatorni all asub väike Egino kabel, kus alates 2001. aastatst toimuvad benediktiini munkade tunnipalvused. Kirikus on 1783. aastal Johann Baptist Langi ehitatud 11 registriga orel, mille taastamiseks kogutakse raha. Kirikul on viis kella kolmest eri sajandist. Pildid Viited