Baden-Württemberg

Baden-Württemberg on Saksamaa liidumaa, mis asub Saksamaa edelaosas Reini jõe ülemjooksul. Baden-Württemberg on suuruselt ja rahvaarvult kolmas Saksamaa 16 liidumaast. Rahvastiku tihedus on 309 inimest km² kohta. Baden-Württembergil on ühine piir Prantsusmaa ja Šveitsi ning Rheinland-Pfalzi, Hesseni ja Baieri liidumaaga. Suurem osa Baden-Württembergi tähtsamatest linnadest asub Neckari jõe kaldal, mis läbib esmalt Tübingeni, siis Stuttgardi, Heilbronni, Heidelbergi ja Mannheimi. Reini jõgi moodustab liidumaa läänepiiri ja suure osa lõunapiirist. Schwarzwald on liidumaa peamine mäestik, mis asub Reini jõest idas. Švaabi Alpide kõrgplatoo, mis asub Schwarzwaldi, Neckari ja Doonau vahel, on tähtis Euroopa veelahe. Baden-Württembergi ja Šveitsi piir on Bodeni järve keskel ning jagab Baieri liidumaaga Alpide jalamit. Peaaegu poolt (47%) pindalast kasutatakse põllumajanduseks, 38% liidumaast katab mets ja 13% on inimasustuse all. Doonau jõe läte asub Baden-Württembergis Donaueschingeni linna lähistel Schwarzwaldis. Haldusjaotus Baden-Württembergi liidumaa jaguneb halduslikult järgmisteks ringkondadeks (Regierungsbezirke): Freiburgi ringkond (koos Kõrgreini-Bodensee, Schwarzwald-Baar-Heubergi ja Lõuna-Ülemreini piirkonnaga) Karlsruhe ringkond (koos Kesk-Ülemreini, Põhja-Schwarzwaldi ja Reini-Neckari piirkonnaga) Stuttgardi ringkond (koos Heilbronn-Frangi, Ida-Württembergi ja Stuttgardi piirkonnaga) Tübingeni ringkond (koos Bodensee-Ülem-Švaabimaa, Doonau-Illeri ja Neckar-Albi piirkonnaga) Kreisivabad linnad Baden-Baden Freiburg Heidelberg Heilbronn Karlsruhe Mannheim Pforzheim Stuttgart Ulm Majandus Kuigi Baden-Württembergil on vähe looduslikke maavarasid, on see üks jõukamatest liidumaadest Saksamaal ja Euroopas koos traditsiooniliselt madala töötustasemega. Liidumaal asuvad mitme tähtsa rahvusvahelise firma peakontorid, näiteks Daimler AG, Porsche, Robert Bosch GmbH (autotööstus) ja Carl Zeiss AG (optika). Sellest hoolimata domineerivad ettevõtlusmaastikku väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted. Piirkond on tihedalt industrialiseeritud. Turism Baden-Württemberg on populaarne turismisihtkoht. Tähtsaimad vaatamisväärsused on Stuttgart, lossid, auto- ja kunstimuuseumid ning Stuttgart-Bad Cannstatti mineraalveeallikad. Haridus Baden-Württembergis asuvad ühes Saksamaa vanimad ja kuulsamad ülikoolid, nende hulgas Heidelbergi Ülikool, Freiburgi Ülikool ja Tübingeni Ülikool. Teised ülikoolilinnad on Ulm (Ulmi Ülikool) ja Mannheim (Mannheimi Ülikool). Stuttgardis asuvad Hohenheimi Ülikool ja Stuttgardi Ülikool. Liidumaal on suurim haridusasutuste tihedus Saksamaal, v.a Berliin ja Hamburg. Rahvastik Baden-Württembergi rahvaarv on 10 771 000 (2011), millest 5 460 000 on naised ja 5 290 000 on mehed. Natuke vähem kui 1,2 miljonit elanikku on pärit väljastpoolt Saksamaad. Vähemusrahvustest on kõige arvukamalt türklasi (289 000), endise Jugoslaavia kodanikke (227 000) ja itaallasi (162 000). Baden-Württembergi alal kõneldi ajalooliselt peamiselt ülemsaksa murdeid: liidumaa põhjaosas (Karlsruhest Crailsheimini) frangi, edela-lõunaosas (Karlsruhest lõunas, Bodeni järve läänepoolsel kaldal) alemanni ning Stuttgardi ja Ulmi ümbruses ja Bodeni järve idapoolsel kaldal švaabi murdeid. Religioon Württembergi on olnud traditsiooniliselt luterlik piirkond, kuid mõned liidumaa alad on ka katoliikluse toetajad. Ajalugu Baden-Württemberg koosneb Badeni ja Württembergi ajaloolistest riikidest ning selle territoorium moodustab suure osa Švaabimaast. Württembergi vallutasid 1. sajandil pKr roomlased, et rajada sinna oma kindlustused. Kolmanda sajandi alguses ajasid Alemanni hõimud roomlased Reini jõe taha tänapäevasele Prantsusmaale. Aastal 496 vallutas frankide kuningas Chlodowech I piirkonna tagasi. Hiljem sai see ala (Švaabimaa hertsogkond, Švaabi ringkond) osaks Saksa-Rooma keisririigist. Pärast Teist maailmasõda moodustasid liitlased kolm okupatsioonitsooni: Württemberg-Hohenzollern, Lõuna-Baden (mõlemat valitses Prantsusmaa) ja Württemberg-Baden (oli USA valitseda). 1949. aastal said need kolm liidumaad Saksamaa Liitvabariigi asutajaliikmeteks. Uue Saksa põhiseaduse artikli 118 järgi pidid need liidumaad ühinema. 16. detsembril 1951 toimus rahvahääletus, kus liidumaad hääletasid ühinemise poolt. Ametlikult sai Baden-Württembergist liidumaa 25. aprillil 1952. Vaata ka Baden Württemberg-Baden Württemberg-Hohenzollern 2026. aasta Baden-Württembergi parlamendivalimised Viited Välislingid Baden-Württembergi liidumaa koduleht (saksa, inglise ja prantsuse keeles)