Yuxarı Gövhar Ağan moskeija

Yuxarı Gövhar Ağan moskeija on moskeija kiistellyn, mutta kansainvälisesti osana Azerbaidžania pidetyn Vuoristo-Karabahin alueen Şuşan kaupungissa. Rakennus on valmistunut 1880-luvulla ja sitä on entisöity 2010-luvulla. Historia Tuolloin Karabahin kaanikuntaan kuulunut Şuşa perustettiin 1700-luvulla ja kaupungista tuli Karabahin hallinnollinen keskus. Siitä tuli osa Venäjän keisarikuntaa vuonna 1805. Gövhar Ağan moskeijan rakennustyöt oli aloitettu jo 1700-luvun puolella. Samaan aikaan rakennettiin niin sanottua ylempää (yuxarı) ja alempaa (aşağı) moskeijaa. Ylempi moskeija valmistui vasta 1880-luvulla. Moskeija sai nimensä ruhtinatarrunoilija Gövhar Ağan (1796-1868) mukaan. Şuşan aikanaan huomattava armenialainen väestö pakeni yhteenotoissa azerien kanssa vuonna 1920. Sittemmin Şuşasta tuli Vuoristo-Karabahin azeriväestön tärkeä keskus. Itse moskeija muutettiin Neuvostoliiton kaudella museoksi. Rakennus kärsi vaurioita Vuoristo-Karabahin sodan aikana 1990-luvun alussa, jolloin Şuşasta tuli osa kansainvälisesti tunnustamatonta Vuoristo-Karabahin tasavaltaa. Kaupungin azerit pakenivat. Tasavallan viranomaiset kunnostivat moskeijan 2010-luvulla. Kunnostustyöt herättivät kritiikkiä niin armenialaisten, kuin azerienkin keskuudessa. Azerit syyttivät armenialaisia moskeijan persialaistamisesta. Azerbaidžanin joukot valtasivat Şuşan vuoden 2020 sodan aikana. 13. marraskuuta 2020 moskeijalla pidettiin ensimmäinen perjantairukous sitten 1990-luvun tapahtumien. Lähteet Aiheesta muualla Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Yuxarı Gövhar Ağan moskeija Wikimedia Commonsissa