1985.

Ovo je članak o godini 1985. Godina 1985 bila je redovna godina koja počinje u utorak (link pokazuje kalendar). Međunarodna godina mladosti (UN) Događaji Januar/Siječanj 1. 1. - Kreiran DNS (Domain Name System) na Internetu. 1. 1. - Danski Grenland se povukao iz Evropske zajednice. 1. 1. - Ukinuto ograničenje za putovanje iz Jugoslavije (odgovarajući depozit u banci). 4 - 19. 1. - Talas sibirske hladnoće pogađa Evropu, sneg na Azurnoj obali i u Rimu, pola metra u Beogradu, 444 mrtvih u Evropi, 42 u Jugoslaviji. U Rumuniji uvedena zabrana upotrebe privatnih automobila (do 26. 3.). 6. 1. - Jacques Delors novi predsednik Evropske komisije (do 1995). 6. 1. - Sestre Draženka i Šima Čuljak upale u kanjon rijeke Lištice nedaleko od Mostara i spašene tek poslije tjedan dana - zbog promrzlina, obema su amputirane obe noge. 7. 1. - George Shultz i Andrej Gromiko se sastali u Ženevi nakon 14 meseci zastoja u razgorovorima o redukciji arsenala. 8. 1. - Švedska izjavila da je kupila dve mini-podmornice od Jugoslavije. 13. 1. - Prilikom pada voza u provaliju kod Awasha, oko 250 kilometara istočno od glavnog grada Etiopije Adis Abebe, poginulo je 428 putnika, a 370 je povređeno. 14. 1. - Hun Sen dolazi na čelo vlade NR Kampućije - premijer Kambodže do 2023. 15. 1. - Brazilski Kongres za predsjednika bira Tancreda Nevesa i time formalno završava 21-godišnji period vojne diktature u Brazilu. januar - Jugoslavija optužuje Rumuniju da prekomerno koristi Đerdapsku akumulaciju, u vreme veoma niskog vodostaja Dunava. januar - Dobro posećena konferencija "Slovenačka nacija i kultura" u organizaciji društva književnika - suverenitet nacije će se braniti po svaku cenu. 20 - 22. 1. - Polarni vrtlog u Severnoj Americi šalje ledeni vazduh čak do Floride, gde je stradalo 90% citrusa. Druga inauguracija Ronalda Reagana održana u Rotundi Kapitola umesto napolju. 23. 1. - Zbog nedostatka dokaza, odustalo se od suđenja prevodiocu Pavlušku Imširoviću, jednom od Beogradske šestorice. On objavljuje štrajk glađu u znak solidarnosti sa ostalima; još trojici (Milić, Olujić, Nikolić) optužbe snižene iz "zavere" u "neprijateljsku propagandu". 24. 1. - Jugoslovenska i šrilankanska posada teretnjaka Frusa, registrovanog na Gibraltaru, pobunila se na Bermudima jer nije plaćena i dobija trulu hranu i malo vode. 24. 1. - Na pruzi Beograd-Bar, voz naleteo na odron blizu stanice Zlatibor - sedam mrtvih u iskakanju iz šina. januar - NIN-ova nagrada za 1984. dodeljena je Miloradu Paviću za "Hazarski rečnik". 30. 1. - Sudija u Los Angelesu presudio da je Andrija Artuković sposoban da se brani u procesu za ekstradiciju u Jugoslaviju. januar - Troškovi života u SFRJ skočili za 10,5% u poređenju sa prošlim mesecom, 57% u odnosu na prošli januar. Februar/Veljača 4. 2. - Trojica beogradskih intelektualaca - sociolog Milan Nikolić, radio-tehničar Dragomir Olujić i Miodrag Milić - osuđeni na jednu do dve godine zatvora zbog "širenja neprijateljske propagande" (relativno blago, samo će Milić biti u zatvoru). 9 - 10. 2. - U Sarajevu šampionat u ženskom brzom klizanju (Allround Speed Skating), sve tri medalje uzimaju klizačice iz Istočne Nemačke. 12. 2. - Uhapšen Vladimir Šeks, advokat Vladimira Mijanovića, jednog od Beogradske šestorice. Štrajkuje glađu, odslužiće 7-mesečnu kaznu. februar - Novozelandska vlada, koja smatra svoje vode beznuklearnom zonom, odbija dozvolu pristajanja američkom razaraču USS Buchanan - SAD suspenduju svoje obaveze iz ugovora ANZUS. 16. 2. - Južnolibanonski sukob: Izrael počinje povlačenje trupa iz Libana - povlače se iz Sidona ali ostaju na jugu. 16. 2. - Objavljivanjem programa, obznanjeno postojanje šiitske radikalne grupe Hezbolah u Libanu. 19. 2. - Na beogradskom Konjarniku ubijen kriminalac Ranko Rubežić - ovo se smatra prvom "sačekušom". 19. 2. - Prva epizoda EastEnders na BBC One. 19. 2. - Iberia Airlines Flight 610: avion udario u antenu na brdu kod Bilbaoa, 148 mrtvih. 20. 2. - U Irskoj je, i pored žestokog protivljenja rimokatoličke crkve, legalizovana prodaja kontraceptivnih sredstava. 26. 2. - Jugoslavija i MMF dogovorile novi jednogodišnji stand-by kredit od 300 miliona dolara (u zamenu za ekonomska prilagođavanja u zemlji). 28. 2. - Privremena IRA izvela minobacački napad na stanicu Kraljevskog redarstva u Newryju u Severnoj Irskoj - poginulo devet policajaca. Mart/Ožujak 1. 3. - Julio María Sanguinetti je novi predsednik Urugvaja (1985-90 i 1995-2000), čime je posle 12 godina okončana vojno-civilna diktatura. 3. 3. - Zemljotres u Čileu blizu Valparaísa M 8.0 - 177 mrtvih, milion bez krova. 3. 3. - Završava se rudarski štrajk u V. Britaniji, skoro godinu dana nakon početka - poraz rudara i opadanje industrije uglja. 3. 3. - ABC prikazao prvu epizodu serije Moonlighting - 67 epizoda u pet sezona. 4. 3. - Pul nesvrstanih novinskih agencija: preko 40 delegacija se sastalo u Beogradu. 5. 3. - Sud u Los Angelesu odlučio da Andrija Artuković bude izručen Jugoslaviji, gde je optužen za ratne zločine u vreme NDH - odloženo za 60 dana kako bi optužnica bila dopunjena masovnim ubistvom (priloženo 11. 4.). 7. 3. - U SAD izdata pesma We Are the World za pomoć gladnima u Etiopiji. 8. 3. - Auto-bomba ubila 80 ljudi u Bejrutu - meta je bio klerik Mohammad Hussein Fadlallah, osumnjičena CIA. 9. 3. - Na železničkoj stanici Bunovo, pruga Sofija-Burgas, eksplodirala bomba koja je odnela sedam života, uključujući decu - za ovo će 1988. biti osuđena trojica iz Turskog nacionalno-oslobodilačkog pokreta (→ bg). Prošlog decembra u Bugarskoj je pokrenuta brutalna kampanja bugarizacije imena domaćih Turaka. 10 - 20. 3. - Iračko-iranski rat, Operacija Badr: Iranci u jakoj ofanzivi nakratko zauzeli deo autoputa Bagdad-Basra, Iračani gađaju iranske gradove. 11. 3. - Mihail Gorbačov postaje generalni sekretar KPSS i de facto vođa Sovjetskog Saveza, dan nakon smrti Konstantina Černjenka. Gorbačov je četvrti lider SSSR u 28 meseci (do 1991). 11. 3. - Egipćani, braća Al Fajed, postali većinski vlasnici čuvene londonske robne kuće "Harrods". 15. 3. - Potpredsednik Jose Sarney preuzima dužnost šefa brazilske države zbog bolesti izabranog predsjednika Nevesa - ovaj umire 21. 4.. 16. 3. - U Bejrutu otet američki novinar Terry A. Anderson - u zatočeništvu ostaje do decembra 1991. mart - Objavljen Manifest GNU Richarda Stallmana. 17. 3. - 16. 9. - Expo '85 u Tsukubi, tema izložbe je "Staništa i okruženja - nauka i tehnologija za čoveka u kući". 21. 3. - Masakr u Langi u Južnoj Africi, na 25. godišnjicu Sharpevilleskog masakra, policija ubila 20 ljudi. 22. 3. - Bečka konvencija o zaštiti ozonskog omotača (na snazi od 1988). 24. 3. - Požar u hotelu "Kardial" u banji Vrućica, četvoro mrtvih. 24. 3. - Eksplozija plina u karlovačkom hotelu "Park", poginula kuharica. 24. 3. - Američki oficir Arthur D. Nicholson, član Misije vojnih veza, ubijen od sovjetskog stražara kod baze u Ludwigslustu u Istočnoj Nemačkoj. 25. 3. - 57. dodjela Oscara: najbolji film je "Amadeus", ukupno osam nagrada od 11 nominacija, A Passage to India dve od 11, The Killing Fields tri od sedam. 29. 3. - Nicolae Ceaușescu dobio od skupštine još jedan petogodišnji mandat šefa države. 30. 3. - Caso Degollados ("Slučaj preklanih") u Pinočeovom Čileu: pronađena tela trojice ubijenih članova Komunističke partije - dolazi do istrage i smena. 31. 3. - Gen. John William Vessey Jr., šef američkog združenog generalštaba, stigao iz Rumunije u posetu Jugoslaviji. 31. 3. - U Njujorku održana prva WrestleMania, događaj profesionalnog hrvanja. mart - Godišnja inflacija u SFRJ 70,4% (skok sa 65,2% u februaru); u poslednje četiri godine troškovi života porasli oko 340%. April/Travanj 3. 4. - Finale FIBA Evropskog kupa šampiona u Pireju: Cibona - Real Madrid 87:78, prva od dve Cibonine titule zaredom. 4. 4. - Emitovan britanski TV film Max Headroom: 20 Minutes into the Future, lik Max Headroom je prvi "kompjuterski generisani TV voditelj" (u stvari glumac sa prostetikom), kasnije i američka serija Max Headroom 1987-88. 6. 4. - Nakon sudara s kamionom, autobus "Parkova" iz Mostara pao u Jablaničko jezero - poginulo 37 od 45 putnika (dan žalosti 8. aprila). 6. 4. - Predsednik Sudana Gaafar Nimeiry zbačen u vojnom udaru, sledi maršal Abdel Rahman Swar al-Dahab do izbora sledeće godine. 7. 4. - Wham! je prva zapadna grupa koja nastupa u NR Kini. 11. 4. - Umro Enver Hodža, koji je vladao Albanijom od 1944. Nasleđuje ga Ramiz Alia (do 1991). 12. 4. - Bomba pripisana Organizaciji Islamskog Džihada eksplodirala u restoranu El Descanso kod Madrida, koju često posećuje američko vojno osoblje - 18 mrtvih (sve Španci). 12. 4. - Prva sinhronizacija HE Đerdap 2 na Dunavu, snaga 270 MW. 15. 4. - Libanski građanski rat: šiitski Amal, Druzi i još neki napali sunitski naseristički pokret Al-Mourabitoun, razbijen je za nedelju dana. april - MMF odobrio zajam od 300 miliona dolara Jugoslaviji i reprogram dugova. Prekinuti pregovori o dugovima sa komercijalnim zajmodavcima. april - XVII sednica CK SKJ - "ofanziva" protiv programa premijerke Planinc. april - Agent CIA Aldrich Ames počeo dostavljati informacije Sovjetima (uhapšen 1994). 18 - 20. 4. - IX kongres Saveza književnika Jugoslavije u Novom Sadu - međunacionalna prepucavanja (npr. Miodrag Bulatović i Ciril Zlobec). Zlobec je novi predsedavajući. 20. 4. - Deda i tri unuka se udavili kada je njihov automobil sleteo u Dunav kod Kladova. 21. 4. - RK Metaloplastika pobedila madridski Atletiko i osvojila evropski Kup šampiona u rukometu, prva od dve titule zaredom. 22. 4. - Alpinist Borut Bergant stradao na Himalajima. 23. 4. - Coca-Cola uvela novu formulu New Coke - povučena posle tri meseca zbog izrazito negativnog odziva. 23. 4. - Slučaj Shah Bano u Indiji: Vrhovni sud podržao pravo žene na alimentaciju, što izaziva proteste muslimana koji to smatraju protivnim šerijatu. 24. 4. - FK Željezničar - Videoton FC 2:1 - Videoton ide u finale Kupa UEFA jer je u Sekešfehervaru pobijedio 3:1 a u Sarajevu dao gol u posljednjim minutama. 24. 4. - Sneg pao na planinama u Jugoslaviji, drugde kiša i jak vetar. 26. 4. - Varšavski pakt produžen za 20 godina. 30. 4. - Patrijarh srpski German osvetio Hram svetog Save, u prisustvu svih srpskih arhijereja, položivši povelju o nastavku radova u novim istorijskim prilikama. Maj/Svibanj 1. 5. - Đorđe Martinović iz Gnjilana na Kosovu se našao kod lekara sa razbijenom flašom u anusu. On menja iskaze, organi posle višemesečne istrage ne ustanovljuju da li je povreda rezultat silovanja ili samonaneta. "Slučaj Martinović" za Srbe postaje simbol njihovog stradanja na Kosovu i nesposobnosti vlasti da ih zaštiti. 1. 5. - Federalni sudija u Los Angelesu presudio da Andrija Artuković treba biti izručen SFRJ, zbog ubistva hiljada ljudi u Drugom svetskom ratu. 1. 5. - SAD uvele trgovački embargo Nikaragvi (čiji je predsednik Daniel Ortega u poseti SFRJ, tokom turneje po istočnoj Evropi). Međunarodni sud pravde će sledeće godine presuditi da je embargo protivpravan, ali traje do 1990. 4. 5. - Pesma Evrovizije u Göteborgu: pobedili Bobbysocks! iz Norveške, Jugoslavija ne učestvuje zbog petogodišnjice Titove smrti (trebali su učestvovati Zorica Kondža i Josip Genda sa "Pokorom"). 4. 5. - Nigerija posle više od godinu dana otvorila granice sa Beninom, Nigerom, Čadom i Kamerunom jer želi da ubrza proterivanje 700.000 stranaca. 5. 5. - Ronald Reagan i Helmut Kohl na kontroverznoj pogrebnoj službi na groblju Bitburg na kome je sahranjeno i 59 elitnih SS-ovaca. 6. 5. - Sudar autobusa i kamiona kod Vladičinog Hana, 10 mrtvih. 8. 5. - Govor saveznog predsednika Nemačke Richarda von Weizsäckera povodom 40. godišnjice kraja rata u Evropi: za Nemce to nije bio dan poraza već oslobođenja. 9. 5. - U Beogradu održana vojna Parada 85, povodom 40. godišnjice od pobede nad fašizmom. 10. 5. - U Zagrebu osuđena 11-člana grupa hrvatskih separatista optužena za planiranje terorističkih aktivnosti, Stjepan Deglin osuđen na 20 godina. 10/11. 5. - Zemljotres u kopaoničkom kraju, M 5.2, ima materijalne štete. 11. 5. - Požar na drvenoj tribini fudbalskog stadiona u Bradfordu, Engleska, 56 mrtvih. 12. 5. - Liturgija u zidinama Hrama Svetog Save u Beogradu, kojoj unutar i u okolini prisustvuje veliki broj ljudi - izgradnja ponovo kreće u avgustu. 13. 5. - Policija u Filadelfiji, SAD, ubacila eksplozivnu napravu u sedište crnog pokreta MOVE - 11 mrtvih u požaru, uništen 61 stan. 13. 5. - Dire Straits su izdali album Brothers in Arms - prodat u preko 30 miliona primeraka, prvi preko milion CD-ova. 15. 5. - Rotacija u Predsedništvu: Radovan Vlajković umesto Veselina Đuranovića. 16. 5. - Britanski naučnici obznanili otkriće ozonske rupe nad Antarktikom - šok za naučnu zajednicu jer je pad ozona mnogo veći od očekivanog; za dve godine će biti potpisan Montrealski protokol (na snazi od 1989). 18. 5. - Još jedan potres na Kopaoniku, od 4,7 - klizišta odsekla komunikacije do sela. Od zemljotresa 1980 zabeleženo 8.000 podrhtavanja. 19. 5. - Incident 19. maja - došlo do nereda nakon što je Hong Kong u Pekingu eliminisao Kinu iz kvalifikacija za Mundijal 1986; napadani stranci, među kojima i diplomata iz Jugoslavije. 19. 5. - Počinje Logorski rat unutar Libanskog građanskog rata: izbijaju borbe između pokreta Amal i palestinskih milicija u izbegličkim logorima u Bejrutu. 19. 5. - Uhapšen američki mornarički oficir John Anthony Walker koji je špijunirao za Sovjete od 1968. U američkim medijima ova godina je prozvana "Godina špijuna" (→ en). 20. 5. - Film „Otac na službenom putu“ jugoslovenskog režisera Emira Kusturice osvojio je „Zlatnu palmu“ na 38. međunarodnom festivalu u Kanu. 20. 5. - Emitovanje počinje Radio Martí (od 1990. i televizija), američki program usmeren prema Kubi. 22. 5. - U eksploziji automobila-bombe u jednom predgrađu Bejruta poginulo 60, povređeno 190 ljudi. 22. 5. - Prikazan film Rambo: First Blood Part II. 23. 5. - Skupština SANU odlučila da osnuje komisiju za sastavljanje dokumenta o stanju u Jugoslaviji (→ Memorandum SANU). Ivan Stambolić je prethodno pozvao srpsku inteligenciju da se konstruktivno uključi u debatu o političkim problemima zemlje. 23. 5. - Tanjug javlja da će bezolovni benzin biti dostupan sledećeg leta na Jadranu i glavnim saobraćajnicama, proizvodi ga riječka rafinerija. 23. 5. - Objavljeno da je ribar Stojan Bečić ulovio ajkulu (golemu psinu) od šest metara kod Voloskog. 25. 5. - Tropska oluja pogodila Bangladeš, oko 11.000 mrtvih. 28. 5. - Amnesty International pozvao jugoslovensku vladu da prekine s hapšenjima za nenasilnu političku aktivnost. 29. 5. - Tragedija na Heyselu - sukob između suparničkih navijača Juventusa i Liverpoola na finalu fudbalskog Kupa evropskih prvaka završava se smrću 38 osoba - engleskim klubovima zabranjeno učešće u takmičenjima UEFA do 1990-91. 31. 5. - Milka Planinc, predsednica SIV-a, u poseti SAD. 31. 5. - Gvatemala dobija novi, demokratski, ustav koji omogućava povratak vlasti u civilne ruke - ali građanski rat se nastavlja. Jun/Juni/Lipanj 2. 6. - Izbori u Grčkoj, PASOK Andreasa Papandreua zadržao većinu. 4. 6. - Zapadnonemački kancelar Helmut Kohl stigao u posetu SFRJ. 5. 6. - U fabrici TAS Vogošća proizveden prvi Golf II. 6. 6. - Izrael je posle trogodišnje okupacije povukao veći deo snaga iz Libana, ali je zadržao granični pojas unutar te zemlje. Graničnu zonu kontroliše njihova saveznica Južnolibanska armija (do 2000, kada su se povukle i sve izraelske jedinice). 6. 6. - U Brazilu ekshumirano telo Josefa Mengelea - utopio se 1979. 12. 6. - Španija i Portugal potpisali pristupanje Evropskoj zajednici (od Nove godine). 13. 6. - Pokrenut koncept Evropskog glavnog grada kulture, prvi je Atena, po ideji Meline Merkuri i Jacka Langa. 14. 6. - Potpisan Schengenski sporazum među pet europskih zemalja: Belgija, Francuska, Njemačka, Luksemburg i Nizozemska. 14. 6. - TWA Flight 847: Hezbolah i Islamski džihad oteli avion ubrzo nakon poletanja iz Atine, talačka kriza traje do kraja meseca. 15. 6. - U Beogradu održan veliki koncert za pomoć gladnima u Africi (YU rok misija i pesma "Za milion godina"). 15. 6. - U Tokiju osnovan Studio Ghibli, najpoznatiji po anime dugometražnim filmovima. 15. 6. - Argentinski ministar finansija Juan Vital Sourrouille uvodi Plan Austral: peso je zamenjen australom po kursu 1000:1, zamrznute cene i plate, prekinuto štampanje novca - inflacija je privremeno oborena. jun - Udruženje književnika Srbije: situacija na Kosovu je uporediva sa "najstrašnijim iskustvima iz Drugog svetskog rata". Nakon "slučaja Martinović", kritička inteligencija je fokusirana na srpske nacionalne interese. jun - Dvojica albanskih dizača tegova prebegli tokom turneje u Jugoslaviji. jun - Vatikan zatražio da se ne ohrabruju hodočašća u Međugorje, dok lokalne crkvene vlasti ne prouče situaciju. jun - Naslovnica National Geographic - Afghan Girl (Šarbat Gula). jun? - Prvak Jugoslavije u fudbalu: FK Sarajevo, u Kup UEFA idu Hajduk, Partizan i Vardar, C. Zvezda u Kup kupova. 16. 6. - Afgansko-sovjetski rat: poslednja, deveta Pandžširska ofenziva, sovjetska odmazda za uništenje afganskog garnizona u Pešguru. Ovo je bila najkrvavija godina rata. 17. 6. - U SAD pokrenut Discovery Channel. 23. 6. - Air India let 182 raznet bombom u vazduhu južno od Irske, poginulo 329 osoba. Istog dana eksplodirala bomba u prtljagu na tokijskom aerodromu Narita, namenjena drugom indijskom avionu - počinitelji su teroristi siki. 25. 6. - Vidoje Žarković novi jednogodišnji predsednik Predsedništva CK SKJ nakon Ali Šukrije. jun - Inflacija u Jugoslaviji 70-75%. jun? - Meksikanac Roberto Salinas Price objavio knjigu "Homerova slepa publika" u kojoj tvrdi da je Troja bila u Gabeli. Srpskohrvatski prevod objavljen u septembru, kada je Price posetio Beograd i Čapljinu. Jul/Juli/Srpanj 2. 7. - Sin Andrije Artukovića tužio američku vladu za kršenje ustavnih prava njegovog oca, traži 10 miliona dolara odštete. 2. 7. - Eduard Ševarnadze je novi ministar inostranih poslova SSSR (do 1990/91) umesto Andreja Gromika koji kasnije tokom meseca postaje predsednik Prezidijuma Vrhovnog sovjeta (do 1988). 4 - 5. 7. - U Đakovu se održava crkvena proslava 1100-godišnjice Metodijeve smrti; vatikanski državni sekretar, kardinal Agostino Casaroli je u poseti Hrvatskoj. U Čehoslovačkoj se manifestacije održavaju u Velehradu, masovno okupljanje dobija antirežimski karakter. jul - Milka Planinc u poseti SSSR. 3. 7. - Premijera filma Back to the Future u SAD - najunosniji film ove godine, na prvom mestu 11 od prvih 12 sedmica. 7. 7. - Boris Becker (17) pobedio na Wimbledonu. 9. 7. - Predsjedništvo CK SKJ razmatra ostvarivanje Platforme o Kosovu, prvi put od 1981. Debatu je inicirao preds. CK SKS Ivan Stambolić, jer je Kosovo opet sigurnosno pitanje (prošireno Predsedništvo raspravlja 23. 7.). Izveštaj Kučanove radne grupe ovog meseca podržava glavne srpske zahteve na Kosovu, jer nije ispunjeno pravo srpskog naroda, kao i drugih u SFRJ, na vlastitu državu jer ustavni principi da su pokrajine deo Srbije nisu uvek sprovođeni u praksi. 9. 7. - Skandal sa dietilen glikolom u austrijskom vinu: nemačko savezno ministarstvo zdravlja upozorilo da se ne kupuju vina iz te zemlje. 10. 7. - Francuski tajni agenti na Novom Zelandu eksplozivom potapljaju Greenpeaceov brod Rainbow Warrior. 13. 7. - Rok koncerti pod nazivom „Live Aid“ u organizaciji pevača i humanitarnog radnika Boba Geldofa održani naporedo u Londonu i Filadelfiji. Preko 60 miliona dolara je bilo prikupljeno. Televizijski prenos koncerta je pratilo oko 1,5 milijardi gledalaca širom sveta. 13. 7. - Sovjetski skakač motkom Sergej Bubka prvi put u istoriji tog sporta preskočio šest metara u Parizu, čime je postigao i svetski rekord. 13. 7. - George H. W. Bush bio osam sati v. d. predsednika SAD tokom operacije predsednika Regana. jul - Četrdeset nealbanskih pisaca se u pismu Udruženju književnika Srbije žali na diskriminaciju u kosovskom udruženju. 18. 7. - Potpisan Društveni dogovor o jedinstvenom gorivnom ciklusu i tipu nuklearnih elektrana, nakon trogodišnjeg usaglašavanja: predviđa se da SFRJ do kraja veka ima dve nove nuklearke i dve u izgradnji, počevši od Prevlake, na Savi kod Ivanić-grada (nakon nesreće u Černobilju 1986. uveden moratorijum). 19. 7. - Hleb u SFRJ poskupeo 35%, skok cena i ostale hrane i energije (godišnja inflacija u junu iznosila 76%). 19. 7. - Pucanje dve brane u Val di Stava blizu Tesera na severu Italije, 268 mrtvih, srušene 63 zgrade i osam mostova. 20. 7. - Vanredno stanje u 36 okruga Južne Afrike usled rasnih nemira. 20. 7. - Britanski obaveštajci uspeli izvući puk. KGB Olega Gordijevskog iz SSSR. 20 - 27. 7. - 32. Pulski filmski festival: Velika zlatna arena za film "Otac na službenom putu". 23. 7. - Firma Commodore International predstavila računar Amiga 1000 (osn. konfiguracija sa monitorom $1595). 23. 7. - Krenuo prvi kontigent Juga iz Kragujevca u Ameriku. 24. 7. - Pandžapski sporazum ili Sporazum Rajiv-Longowal: sporazum između indijske vlade i Sika - s obe strane ima osporavanja, Harcharan Singh Longowal ubijen nepunih mesec dana kasnije. 25. 7. - Objavljeno da Rock Hudson ima AIDS - umire početkom oktobra, a bolest dolazi u fokus javnosti. 27. 7. - Predsednik Ugande Milton Obote oboren u vojnom udaru, slede Bazilio Olara-Okello i Tito Okello, dok pobunjenički pokret Yowerija Musevenija ne uzme vlast sledećeg januara. 29. 7. - Alan Garcia inaugurisan za novog predsednika Perua i s 36 godina postao najmlađi šef države na svetu (1985-1990 i 2006-2011). 30. 7. - Rezolucija CK SKJ u kojima se svojim članovima preti isključenjem ako odstupaju od politike CK (pokušaj ojačanja centralnog aparata u odnosu na republike i pokrajine). Avgust/August/Kolovoz 1. 8. - Puk. KGB Vitalij Jurčenko prebegao u Rimu na Zapad, ali u novembru odlazi u sovjetsku ambasadu u Vašingtonu. 2. 8. - Delta Air Lines Flight 191: avion pao zbog mikrobursta pred sletanje u Dallas, poginule 136 od 163 osobe u avionu i vozač na zemlji. 6. 8. - Víctor Paz Estenssoro po četvrti put predsednik Bolivije (do 1989); zemlja je u dužničkoj krizi i hiperinflaciji zbog čega se uvode neoliberalne reforme - Vrhovni dekret 21060 od 29. avgusta, savetodavac Jeffrey Sachs. 7. 8. - Vrhovni sud SR Srbije smanjio kazne disidentima: Milanu Nikoliću sa 18 na osam meseci, Miodragu Miliću sa 24 na 18 meseci, Dragomir Olujić oslobođen kazne (nisu bili u zatvoru). 7. 8. - Novinari BBC štrajkuju zbog otkazivanja dokumentarca o IRA-i. 8. 8. - Prvi Boeing 737-300 sleće u Beograd - JAT je prva evropska kompanija koja je nabavila ovaj model i koji će služiti do 2021. 12. 8. - Japan Airlines Flight 123: u avionskoj nesreći „Boinga 747“ japanske kompanije „Jal“, na planini Osutaka blizu Tokija preživelo četvoro od 524 putnika i članova posade - najgora nesreća sa jednim avionom. 14. 8. - Oružani konflikt u Peruu — Masakr u Accomarci: vojska ubila 69 seljana 15. 8. - Južnoafrički predsednik P. W. Botha drži "Rubikonski govor": ne želi da menja apartheid, neće pustiti Mandelu - ovo vodi pojačanoj izolaciji zemlje i pogoršanoj ekonomiji. avgust - Zatvorska kazna Vojislavu Šešelju skraćena sa 4 godine na 22 meseca (uhapšen 1984, biće pušten 1986.). avgust - U SAD stigla prva pošiljka od 500 automobila Jugo. avgust - Sovjetski Savez zaključio ribarski sporazum sa Kiribatima, što izaziva sumnju da Sovjeti žele bazu u južnom Pacifiku. ca. 16. 8. - Požari oko Dubrovnika i na Korčuli, petoro mrtvih, oštećene instalacije na Ćilipima. 17. 8. - U eksploziji automobila-bombe u hrišćanskom delu Bejruta poginulo je 60 i povređeno sto ljudi. 20. 8. - Iran-Kontra afera: isporučena prva pošiljka oružja Iranu (antitenkovske rakete) u zamenu za puštanje talaca iz Libana; profit od prodaje američkog oružja namenjen kontrašima u Nikaragvi, protivno Bolandovom amandmanu. Isporuke traju do oktobra 1986. a javnosti su otkrivene sledećeg meseca. 22. 8. - Objavljeno da je otkriveno deset slučajeva AIDS-a tokom testiranja osoba s rizičnim ponašanjem u Zagrebu. 22. 8. - British Airtours Flight 28M: motor se zapalio tokom poletanja u Manchesteru, 55 od 137 se nije uspelo evakuisati na vreme. 25. 8. - U avionskom udesu poginula Samantha Smith (13), koja se proslavila time što je napisala pismo Juriju Andropovu, koji ju je zatim pozvao u posetu SSSR, čime je postala "ambasador dobre volje" između SAD i SSSR. 27. 8. - Predsednik Nigerije gen. Muhammadu Buhari zbačen u vojnom udaru, sledi gen. Ibrahim Babangida (do 1993, a Buhari će se vratiti kao demokratski izabran predsednik 2015). avgust, krajem - Sovjetski glumac Oleg Vidov stigao u SAD (od 1983. do prošlog maja je živeo u Jugoslaviji). 31. 8. - U Los Angelesu uhvaćen serijski ubica Richard Ramirez. Septembar/Rujan 1. 9. - Američko-francuska ekspedicija locirala Titanic. 3. 9. - U saobraćajnoj nesreći na putu Beograd - Novi Sad, poginuo Dragan Mance (23), fudbaler Partizana i idol Grobara. 3. 9. - U Mostaru osuđena šestočlana grupa optužena za pripadanje četničkoj emigraciji, Risto Radović tri i po godine zatvora. 4. 9. - Pobunjenici oborili putnički avion An-26 kod Kandahara, 52 mrtvih. ca. 5. 9. - Amerikanci čekaju u redu da kupe Jugo. Po ceni od $ 3.990, to je najjeftiniji auto na tržištu. 13. 9. - U Japanu izdata platformska video igrica Super Mario Bros.. 13. 9. - Norijegin protivnik Hugo Spadafora brutalno ubijen u Panami. septembar - Dogovoren reprogram dugova Jugoslavije komercijalnim zajmodavcima. 17. 9. - Steve Jobs prinuđen na ostavku u Apple Inc. - Macintosh se slabo prodaje jer je skuplji od PC klonova (vratiće se u firmu 1997). 19. 9. - U snažnom potresu od 8.1 u Mexico Cityu poginulo 12.000 ljudi, a ozlijeđeno njih 40.000. 19. 9. - Dee Snider, pevač grupe Twisted Sister, svedoči pred Senatom SAD nakon što je par njihovih pesama pomenuto prilikom saslušanja - komitet Parents Music Resource Center želi da pojača roditeljsku kontrolu nad muzikom koju deca slušaju. 21. 9. - Princ Aleksandar II Karađorđević se u Londonu oženio sa Katarinom Batis iz Atine. 21. 9. - Prva razmena poseta razdvojenih porodica Severne i Južne Koreje od 1945, sledeći put tek 2000. 22. 9. - Francuski premijer Laurent Fabius priznao da su francuski tajni agenti, na osnovu naređenja vlade, potopili u Novom Zelandu brod „Dugin ratnik“ organizacije „Grinpis“ - organizacija je vodila kampanju protiv francuskih nuklearnih proba. 22. 9. - Sporazum iz Plaze: vlade SAD, Japana, Zapadne Nemačke, Francuske i Velike Britanije dogovorile da će spustiti kurs dolara putem intervencije na valutnim tržištima - dolar je apresirao 50% tokom 1980-85, opašće 51% prema jenu tokom 1985-87. 23. 9. - Napuljski novinar Giancarlo Siani ubijen od Camorre. 27. 9. - Nikolaj Riškov je novi predsednik Saveta ministara SSSR umesto Nikolaja Tihonova (do 1991), 28. 9. - Rasni neredi u londonskom Brixtonu, nakon što je policija upucala ženu u njenoj kući. 28. 9. - Jak zemljotres u području Demir Kapija - Negotino, ima materijalne štete i nekoliko povređenih. Oktobar/Listopad 1. 10. - Operacija Drvena noga - Izraelci uništili sedište PLO-a u Tunisu, poginulo do 60 Palestinaca i veći broj Tunižana. 2. 10. - Gen. sek. Mihail Gorbačov u prvoj inostranoj poseti, u Parizu: ostavlja dobar utisak, predlaže prepolovljenje nuklearnog arsenala. ca. 2. 10. - Nizak vodostaj reka usled suše (Sava, Kupa, Velika Morava...). 3. 10. - Space Shuttle Atlantis poleteo na prvu misiju - ukupno 33 do 2011. 3. 10. - U Granadi potpisana Konvencija o zaštiti arhitektonskog nasleđa Evrope. 4. 10. - Richard Stallman osniva Fondaciju za slobodni softver, neprofitnu organizaciju da bi pružala logističku, pravnu i finansijsku podršku projektu GNU. 7. 10. - Palestinci su oteli putnički brod Achille Lauro kako bi ucjenom oslobodili 50 zatvorenika iz izraelskih zatvora. Ubijen jedan Amerikanac, invalid. 9. 10. - Otmičari sa Akile Laura su se predali egipatskim vlastima koje su im odobrile da odlete u Tunis. 9. 10. - "Jugo" zvanično predstavljen američkom tržištu u Njujorku. 10. 10. - Četiri američka lovca, sa nosača USS Saratoga, presrela su egipatski avion sa otmičarima italijanskog putničkog broda „Akile Lauro“ i primorali ga da sleti na Siciliju, gde su otmičari uhapšeni. U avionu je bio i lider Palestinskog oslobodilačkog fronta Abu Abas, 12. 10. - Italijani pustili Abu Abasa da ode u Jugoslaviju. Pošto ona ima diplomatske odnose sa PLO, odbila je američke zahteve za njegovom ekstradicijom, tako da on odlazi dva dana kasnije (u Južni Jemen pa Irak) - jugoslovenska vlada je objasnila da je Abas putem pregovora sa otmičarima sprečio veću tragediju. 12. 10. - Američki nosač aviona USS Saratoga u poseti Dubrovniku. ca. 15. 10. - Kod Makarske i Dubrovnika izgorelo 3.000 hektara borove šume, maslinjaka i makije. 15. 10. - U Strasbourgu potpisana Evropska povelja o lokalnoj samoupravi. oktobar - Sastavljena Peticija 2016 građana Kosova i Metohije oktobar - Milka Planinc nameravala dati ostavku zbog osporavanja ekonomskog programa. Ona je ove godine faktički suspendirana, (privatno je) podnijela ostavku ali ostaje kao neka vrsta vršitelja dužnosti do sljedeće godine. 17. 10. - Italijanski premijer Bettino Craxi daje ostavku zbog krize sa otmicom Achile Lauro - predsednik Cossiga prvo daje novi mandat Craxiju, zatim 31. 10. odbija ostavku i nalaže glasanje o poverenju. 22. 10. - Predstavljen Bakerov plan za pomoć visoko zaduženim srednje razvijenim zemljama - nije bilo konsenzusa oko toga koje zemlje bi bile uključene. 24. 10. - Štrajk žena na Islandu. 26. 10. - Split dobio organizaciju Europskog prvenstva u atletici 1990. (pobeđen Helsinki sa 116 prema 92 glasa). 27. 10. - Predsednik CK SKS Ivan Stambolić govori u Valjevu: "iznenađujući" antinacionalistički govor, šalje u ovo doba upozorenje SANU, Udruženju književnika i medijima da se neće dozvoliti okupljanje nacionalista i da oni žive od državnog novca - to mu neće biti zaboravljeno, kritička inteligencija ga smatra "izdajnikom srpskih interesa". Novembar/Studeni 6. 11. - Socijaldemokrata Aníbal Cavaco Silva postaje premijer Portugala (do 1995, predsednik Republike 2006-2016). 6. 11. - Kolumbijski Pokret 19. april (M-19) zauzeo Palatu pravde u Bogoti i uzeo Vrhovni sud za taoce - u napadu vojske zatim gine preko 100 ljudi, uključujući komandante M-19 i polovinu sudija. 9. 11. - Gari Kasparov (22) postao šahovski prvak sveta, pobedivši Anatolija Karpova sa 13:11. 13. 11. - Erupcija vulkana Nevado del Ruiz u Kolumbiji izaziva smrt 23.000 ljudi u gradu Armero. 15. 11. - Umro predsjednik Predsjedništva SR Hrvatske Pero Car, nasljediće ga Ema Derossi-Bjelajac. 15. 11. - Potpisan Anglo-irski sporazum: Republika Irska će dobiti savetodavnu ulogu u vladi Severne Irske - protestantski lojalisti su uglavnom nezadovoljni. novembar - Otpuštena dva producenta na zagrebačkom Omladinskom radiju (Radio 101), "nemi" protest na Trgu Republike (Trg bana Jelačića). novembar - Zagrebački omladinski časopis "Polet" je "prisiljen zaustaviti svoje kritički inspirirane interpretacije hrvatske i jugoslavnske zbilje", smanjena mu je naklada. novembar - Počinju protesti protiv režima Jean-Claude Duvaliera na Haitiju - na studente je pucano ali pokret raste dok Duvalier ne pobegne iz zemlje sledećeg februara. 16. 11. - Sastanak slovenačkih i srpskih opozicionih intelektulaca, iz Odbora za zaštitu sloboda umetničkog izražavanja odn. urednika "Nove revije", u ljubljanskoj kafani "Mrak": Ćosić je "šokiran", Slovenci žele u Europu a ne Jugoslaviju, poručuju da bi i Srbi trebali odbaciti "svaki internacionalizam i univerzalizam". Urednici "Nove revije", Niko Grafenauer i Dimitrij Rupel, pozvali su ove godine saradnike da napišu priloge za poseban broj o slovenačkom nacionalnom pitanju (objavljen u januaru 1987, odloženo zbog reakcija na Memorandum SANU). 18. 11. - Posle 30 godina završena proizvodnja Zastave 750 - Fiće. 18. 11. - Završena je zgrada banke HSBC u Hong Kongu (zvanično otvorena sledećeg aprila), tada najskuplja zgrada na svetu, od oko 668 miliona dolara. 19 - 20. 11. - Ženevski samit je prvi sastanak američkog predsjednika Reagana i sovjetskog sekretara Gorbačova - glavna tema je kontrola naoružanja. 20. 11. - Microsoft izdaje Windows 1.0. 23. 11. - Abu Nidalova organizacija otela avion EgyptAir Flight 648 - u napadu egipatskih trupa na Malti poginulo 60 ljudi (bio je to isti avion kojim su leteli otmičari sa Achile Lauro prošlog meseca, a bio je otiman i 1976). 25. 11. - Južnoafričke specijalne snage oborile Aeroflotov kargo avion iznad Angole - 21 mrtvi. 27. 11. - TE Ugljevik kod Bijeljine u redovnom pogonu, snaga 279 MW. 27. 11. - Prikazan film Rocky IV (sa sovjetskim oponentom). Decembar/Prosinac 4. 12. - Australian Open: Slobodan Živojinović pobedio Johna McEnroea u četvrtfinalu. 6. 12. - Jugoslovenska i austrijska policija uhapsile četvoročlanu grupu Jugoslovena zbog kidnapovanja i krijumčarenja dece za džeparenje i prošnju u Italiji. Nekoliko dana kasnije policija pretražuje Napulj i okolinu za "decom robovima" iz Jugoslavije. Nagađa se da je 10.000 romske dece prodato u Italiju od 1975. 8. 12. - Osnovana Južnoazijska asocijacija za regionalnu saradnju (SAARC). 9. 12. - Novčanica od 5.000 dinara sa Titom ušla u opticaj - nisu se svi slagali sa stavljanjem Tita na novčanicu, s obzirom na inflaciju. Prosečna plata je 40.000 dinara ili 133 dolara (ekvivalent 298 dolara iz 2016). Ovo je prva novčanica sa novim dizajnom. 9. 12. - "Naftni kontrašok": Saudi Arabija napušta politiku odbrane cene nafte, uvećava proizvodnju, što dovodi do pada cene sa 23 na 10 dolara sledećeg leta. 9. 12. - Suđenje huntama u Argentini: bivši predsednik general Jorge Rafael Videla i njegov sledbenik, član vojne hunte, admiral Emilio Masera, osuđeni na doživotnu robiju zbog učešća u ratu protiv gradske gerile i političkih protivnika, tokom kojeg je nestalo 9.000 ljudi. 9. 12. - Generalna skupština Ujedinjenih nacija jednoglasno prihvatila rezoluciju kojom se svi akti terorizma osuđuju kao kriminal. 12. 12. - Arrow Air Flight 1285: avion sa američkim vojnicima pao na Njufaundlendu, 256 mrtvih. 13. 12. - Marijana Keča (9) silovana i zadavljena u Kanjiži - počinilac Laslo Egete streljan 1988. decembar - Počelo potpisivanje Peticije 2016 (po broju prvobitnih potpisnika) među Srbima i Crnogorcima na Kosovu. Njome se traži zaštita njihovih osnovnih građanskih prava. Traži se povratak iseljenih Srba, ukidanje zastave albanske narodnosti, rehabilitaciju političara koji su ukazivali na kosovski problem (Dobrica Ćosić), primenu srpskog zakona o jeziku, smenu "velikoalbanskih šovinista" i "srpskih oportunista", deportaciju "260.000 albanskih imigranata" (zvanična cifra je manje od 1.400), poništenje kupoprodajnih ugovora između albanskih kupaca i srpskih prodavaca. Peticiju je podržalo oko 200 srpskih intelektualaca, uključujući 35 akademika. 16. 12. - John Gotti postaje šef mafijaške familije Gambino nakon ubistva Castellana i Bilottija u New Yorku. 17. 12. - George P. Shultz, državni sekretar SAD, u poseti Beogradu tokom evropske turneje, nezadovoljan jugoslovenskim stavom u vezi Abu Abasa u oktobru, lupao šakom u sto tokom sastanka sa sekretarom inostranih poslova R. Dizdarevićem. 18. 12. - Jugoslavija potpisala sporazum o refinansiranju dugova sa komercijalnim bankama vredan 3,8 milijardi dolara. 21. 12. - Bokser Slobodan Kačar osvojio IBF titulu, pobedom na poene nad Amerikancem Eddie Mustafa Muhammadom u italijanskom Pezaru. 25 - 30. 12. - Oružani sukob između Malija i Burkine Faso oko pojasa Agacher. 26. 12. - Uhapšena 94 kosovska Albanca, optuženi da pripadaju tajnoj separatističkoj grupi. 27. 12. - Napadi na aerodrome u Rimu i Beču, prilikom kojih teroristi Abu Nidala ubijaju 18, a ranjavaju 120 ljudi. 27. 12. - U Ruandi ubijena primatologinja Dian Fossey. 27. 12. - Savezna skupština usvojila zakon po kome su svi predmeti koje je Tito stekao kao šef države društveno vlasništvo, nakon što je Jovanka Broz zatražila svoj deo. 28. 12. - Trojni sporazum u Libanu između šiita, druza i hrišćana (Nabih Berri, Walid Jumblat i Elie Hobeika), kojim bi Sirija dobila veliki uticaj u zemlji - Hobeika je sledećeg meseca zbačen zbog ovoga. krajem godine - Zajednička sednica Savezne vlade i Predsedništva - na "ledu" antiinflacioni program i Milka Planinc Kroz godinu Svjetsko stanovništvo: 4.830.979.000. Demografija SFRJ: procenjeno 23.121.383 stanovnika; 146,9 razvoda na 1.000 brakova je najviša cifra u istoriji zemlje; stopa plodnosti od ove godine stalno ispod 2,1. Pad povjerenja u sistem i Partiju: 50% mladih u SFRJ ne želi postati član SKJ, prema 9% 1974. (Slovenija 32→88%, Hrvatska 13→70%, Vojvodina 4→54%, Srbija 6→40%). Otkriven bakminsterfuleren (C60). Knjige: Veselin Đuretić: "Saveznici i jugoslovenska ratna drama" Danko Popović: "Knjiga o Milutinu" (roman) Dobrica Ćosić: "Grešnik" (prvi deo trilogije "Vreme zla"). Dimitrije Bogdanović: "Knjiga o Kosovu" (istorijska studija) Privremeno zaustavljena gradnja Zagrebačke džamije; nije data dozvola za podizanje pravoslavne crkve u Splitu. Početak gradnje velike Sveučilišne bolnice u Zagrebu, koja nikada neće biti završena. Rudolf Bruči napisao operu u tri čina Gilgameš (opera) povodom 125. godišnjice Srpskog narodnog pozorišta. Monika Seleš sa 11 godina osvaja juniorski turnir Orange Bowl na Floridi. Na Savetu Evropske unije u Milanu je donesena odluka da se 9. maj svake godine obeležava kao Dan Evropske unije Amfilohije Radović izabran je za episkopa banatskog sa sedištem u Vršcu. U Rumuniji zimska temperatura u stanovima ograničena na 12 °C. Pokrenuta EUREKA, evropska međuvladina organizacija za finansiranje i koordinaciju istraživanja i razvoja. Sony lansirao format Video8 a Panasonic, RCA i Hitachi prave kamkordere sa punim VHS formatom. 1985. u temama Televizija. TV serije: "Erićijada", "Ljubavne priče", "Razbibriga" (TV Beograd); "Hajdučki gaj" (TV Zagreb); "Brisani prostor", "Priče iz fabrike" (TV Sarajevo). Neki domaći filmovi: "Otac na službenom putu", "Bal na vodi", "Nije lako sa muškarcima", "Ćao, inspektore", "Život je lep", "Jagode u grlu", "Tajvanska kanasta", "Držanje za vazduh", "Šest dana juna", "Žikina dinastija", "Za sreću je potrebno troje", "Horvatov izbor" (→ Kategorija:Filmovi 1985.). Neki domaći muzički/glazbeni albumi: Pop/rock: Riblja čorba: "Istina"; Ekatarina Velika: "Ekatarina Velika"; Atomsko sklonište: "Jednom u životu"; Merlin: "Kokuzna vremena"; Parni valjak: "Pokreni se!" i "Parni valjak" (kompilacija); Prljavo kazalište: "Zlatne godine"; Haustor: "Bolero"; Plavi orkestar: "Soldatski bal"; Elvis J. Kurtović & His Meteors: "Da bog da crk'o rok'n'rol"; Zabranjeno pušenje: "Dok čekaš sabah sa šejtanom"; Vatreni poljubac: "Iz inata"; Divlje jagode: "Vatra"; Denis & Denis: "Ja sam lažljiva"; Partibrejkers: "Partibrejkers I"; Bajaga i instruktori: "Sa druge strane jastuka"; Film: "Signali u noći"; Oliver Mandić: "Dođe mi da vrisnem tvoje ime"; Poslednja igra leptira: "Opet ploča - Srce od meda"; Videosex: "Lacrimae Christi"; Alisa: "Alisa"; Neki to vole vruće: "Neki to vole vruće"; Kerber: "Ratne igre"; Dorian Gray: "Za tvoje oči"; Laibach (pet albuma) Zabavni: Đorđe Balašević: "003"; Neda Ukraden: "Hoću tebe"; Magazin: "Piši mi"; Mišo Kovač: "Ostala si uvijek ista"; Folk: Halid Bešlić: "Zbogom noći, zbogom zore"; Miroslav Ilić: "Zoveš me na vino"; Mile Kitić: "Ja neću ljepšu"; Biljana Jevtić: "Evo ti srce na dlanu"; Nada Topčagić: "Želim te, želim"; Šaban Šaulić: "Kafanska noć"; Kemal Malovčić: "Okreće se kolo sreće"; Snežana Đurišić: "Kako je bilo lepo/Pričaj mi pričaj"; Radiša Urošević: "Ej, suzo moja"; Merima Njegomir: "Opilo nas vino"; Miloš Bojanić: "Tako, tako, samo tako"; Halid Muslimović: "Učini bar jedan pogrešan korak"; Debitantski albumi (ne mora biti početak karijere): Merlin, Plavi orkestar, Hari Mata Hari, Nervozni poštar, Partibrejkers, Alisa, Neki to vole vruće, Ana Bekuta, Radoslav Rodić Roki, Stefan Milenković... (→ Kategorija:Albumi 1985.) Neka vozila uvedena 1985: Rođenja Januar/Siječanj – Mart/Ožujak 2. 1. - Ivan Dodig, tenisač 3. 1. - Damir Džombić, bosanskohercegovački nogometaš 7. 1. - Lewis Hamilton, vozač F1 28. 1. - Slavica Ćukteraš, srpska folk pevačica 29. 1. - Athina Onassis Roussel de Miranda, naslednica i sportska jahačica 2. 2. - Mario Grgurović, hrvatski nogometaš 5. 2. - Cristiano Ronaldo, portugalski fudbaler 16.2. - Bojana Knezevic, srpski likovni umetnik i kreativni direktor 19. 2. - Kosta Perović, srpski košarkaš. 28. 2. - Jelena Janković, srpska teniserka 1. 3. - Luiza Bouharaoua, hrvatska književnica 3. 3. - Tatjana Đorđević Cica, rok pevačica 12. 3. - Mirela Topčić - Miralem, Miss-BiH 2002 12. 3. - Stromae, belgijsko-ruandski muzičar 17. 3. - Stanija Dobrojević, model, TV osoba 20. 3. - Tanja Savić, pevačica 26. 3. - Keira Knightley, glumica 28. 3. - Stanislas Wawrinka, švajcarski teniser April/Travanj – Jun/Lipanj 3. 4. - Leona Lewis, pevačica 17. 4. - Jo-Wilfried Tsonga, francuski tenisač 20. 4. - Pavo Marković, hrvatski vaterpolist 28. 4. - Neda Parmać, hrvatska pjevačica 2. 5. - Lily Allen, pevačica 2. 5. - Kyle Busch, vozač NASCAR († 2026) 7. 5. - Milan Purović, crnogorski fudbaler 20. 5. - Chris Froome, biciklista 4. 6. - Lukas Podolski, fudbaler 4. 6. - Bar Refaeli, model 10. 6. - Andy Schleck, luksemburški biciklista 11. 6. - Ivan Bubalo, bosanskohercegovački nogometaš 12. 6. - Blake Ross, kokreator Mozilla Firefox 12. 6. - Kendra Wilkinson, model, TV osoba 17. 6. - Marcos Baghdatis, kiparski teniser 20. 6. - Darko Miličić, srpski košarkaš 21. 6. - Lana Del Rey, kantautorka 24. 6. - Zana Novaković, bosanskohercegovačka skijašica 27. 6. - Svetlana Kuznjecova, teniserka 27. 6. - Nico Rosberg, vozač F1 29. 6. - Damir Bičanić, rukometaš 29. 6. - Nikola Rokvić, pevač 30. 6. - Michael Phelps, američki plivač Jul/Srpanj – Septembar/Rujan 28. 7. - Brižitka Molnar, odbojkašica 2. 8. - Ilija Bozoljac, teniser 4. 8. - Lidija Bačić, hrvatska pjevačica 27. 8. - Nikica Jelavić, nogometaš 31. 8. - Muhamed ibn Salman, krunski princ Saudi Arabije 9. 9. - Luka Modrić, hrvatski nogometaš 12. 9. - Davor Štefanek, srpski rvač 17. 9. - Tomáš Berdych, češki teniser 17. 9. - Aleksandar Ovečkin, hokejaš 28. 9. - Bojan Jambrošić, hrvatski pjevač 29. 9. - Dani Pedrosa, motociklista Oktobar/Listopad – Decembar/Prosinac 1. 10. - Emerald Fennell, glumica, rediteljka 8. 10. - Bruno Mars, kantautor, muzičar 10. 10. - Marina and the Diamonds, velška kantautorka 11. 10. - Michelle Trachtenberg, glumica († 2025) 24. 10. - Wayne Rooney, engleski fudbaler 24. 10. - Andro Švrljuga, hrvatski nogometaš 25. 10. - Ciara, američka pevačica 10. 11. - Aleksandar Kolarov, fudbaler 11. 11. - Nina Seničar, manekenka 21. 11. - Carly Rae Jepsen, kantautorka 30. 11. - Kaley Cuoco, glumica 1. 12. - Janelle Monáe, američka kantautorka 3. 12. - Amanda Seyfried, glumica 25. 12. - Dritan Abazović, crnogorski premijer 26. 12. - Marija Jovanović, crnogorska rukometašica Kroz godinu Anđela Bešlić, žrtva zločina († 2002) Smrti Januar/Siječanj – Februar/Veljača 4. 1. - Lovro Matačić, dirigent (* 1899) 5. 1. - Franjo Punčec, tenisač (* 1913) 18. 1. - Wilfrid Brambell, irski glumac (* 1912) 18. 1. - Mahmoud Mohammed Taha, sudanski religijski mislilac (* 1909) 19. 1. - Stipe Ugarković, učesnik NOB, društveno-politički radnik (* 1910) 26. 1. - Marija Lompar, učesnica NOB, sanitetski pukovnik JNA (* 1915) 11. 2. - Henry Hathaway, filmski režiser (* 1898) 15. 2. - Filip Bajković, društveno-politički radnik NR Crne Gore, narodni heroj (* 1910) 19. 2. - Ranko Rubežić, beogradski kriminalac (* 1951) 21. 2. - Louis Hayward, britanski glumac (* 1909) 22. 2. - Efrem Zimbalist, violinista (* 1890) 27. 2. - Ernest Dubac, hrvatski nogometaš (* 1914.) 27. 2. - Marko Vego, profesor, povjesničar (* 1907) Mart/Ožujak – April/Travanj 10. 3. - Konstantin Černjenko, šef sovjetske partije i države (* 1911) 10. 3. - Israel Regardie, okultista (* 1907) 16. 3. - Milutin Tine Živković, srpski harmonikaš (* 1918) 28. 3. - Marc Chagall, ruski slikar židovskog podrijetla (* 1887.) 11. 4. - Enver Hoxha, prvi sekretar Partije rada Albanije (* 1908) 21. 4. - Tancredo Neves, izabrani predsednik Brazila (* 1910) Maj/Svibanj – Jun/Lipanj 5. 5. - Juraj Jurjević, hrvatski književnik (* 1910.) 6. 5. - Julie Vega, filipinska dečja zvezda (* 1968) 8. 5. - Theodore Sturgeon, SF i horor pisac (* 1918) 9. 5. - Edmond O'Brien, glumac (* 1915) 9. 5. - Mate Staničić, general-potpukovnik JNA, narodni heroj (* 1920) 12. 5. - Jean Dubuffet, likovni umetnik (* 1901) 15. 5. - Jackie Curtis, američka glumica (* 1947) 25. 5. - Ante Abramović, slikar (* 1903) 26. 5. - Nikola Jančić, operski pevač (* 1913) 18. 6. - Miloš Pavlović (fotograf) (* 1910) 20. 6. - Dragan Šajnović, violinista (* 1907) 21. 6. - Matija Vuković, srpski vajar (* 1925) Jul/Srpanj – Avgust/Kolovoz 9. 7. - Milo Cipra, skladatelj (* 1906) 9. 7. - Budimir Nešić, psiholog, književnik (* 1937) 9. 7. - Charlotte, bivša velika vojvotkinja Luksemburga (* 1896) jul - Miroslav Popović, književnik (* 1926) 16. 7. - Heinrich Böll, književnik, nobelovac (* 1917) 18. 7. - Milan Kovačević, novinar i putopisac ("Karavan") (* 1915) 21. 7. - Zoran Radmilović, srpski glumac. (* 1933.) 21. 7. - Aleksandar Vučo, srpski književnik. (* 1897.) 26. 7. - Milan Šijački, ravnogorski emigrant (* 1903) 6. 8. - Karl Diebitsch, nacistički dizajner (* 1899) 7. 8. - Pavao Anđelić, historičar, arheolog (* 1920) 8. 8. - Louise Brooks, američka glumica (* 1906) 13. 8. - Slobodan Aligrudić, srpski glumac (* 1934) 16. 8. - Ahmed Tuzlić, filolog (* 1906) 25. 8. - Samantha Smith, mirovna aktivistkinja (* 1972) Septembar/Rujan – Oktobar/Listopad 3. 9. - Dragan Mance, fudbaler Partizana i idol Grobara. (* 1962.) 16. 9. - Aleksandar Rukavina, vajar i slikar (* 1934) 19. 9. - Italo Calvino, književnik (* 1923) 22. 9. - Axel Springer, nemački izdavač (* 1912) 30. 9. - Simone Signoret, glumica (* 1921) 2. 10. - Rock Hudson, američki filmski i televizijski glumac (* 1925.) 10. 10. - Yul Brynner, američki filmski glumac (* 1920.) 10. 10. - Orson Welles, američki redatelj, glumac, scenarist i producent (* 1915.) 24. 10. - László Bíró, pronalazač hemijske olovke (* 1899) 27. 10. - Branko Špoljar, glumac (* 1914) 29. 10. - Pavle Stefanović, muzički kritičar i pisac (* 1901) Novembar/Studeni – Decembar/Prosinac 4. 11. - Dragoljub Aleksić, akrobata, filmski pionir (* 1910) 9. 11. - Marie-Georges Pascal, glumica (* 1946) 15. 11. - Pero Car, društveno-politički radnik SR Hrvatske, narodni heroj (* 1920) 17. 11. - Lon Nol, bivši predsednik kmerske Kambodže (* 1913) 21. 11. - Ivo Serdar, hrvatski glumac (* 1933.) 21. 11. - Kristian Kreković, slikar, arhitekt (* 1901) 27. 11. - Fernand Braudel, istoričar (* 1902) 6. 12. - Vladimir Smirnov Volođa, general-potpukovnik JNA (* 1899) 7. 12. - Robert Graves, engleski pisac (* 1895.) 12. 12. - Anne Baxter, glumica (* 1923) 22. 12. - Dušan Egić, general-potpukovnik JNA, narodni heroj (* 1916) 26. 12. - Dian Fossey, primatologinja (* 1932) 27. 12. - Jean Rondeau, vozač i konstruktor trkačkih automobila (* 1946) 28. 12. - Ivo Vinski, ekonomist, profesor (* 1915) 29. 12. - Borislav Blagojević, bivši rektor Beogradskog univerziteta (* 1911) 31. 12. - Ricky Nelson, glumac, pevač (* 1940) Kroz godinu Nikola Kečanin, vajar (* 1913) Milan Mučibabić, književnik, novinar (* 1922) Mahmut Bajraktarević, matematičar, akademik (* 1909) Nobelova nagrada za 1985. godinu Fizika: Klaus von Klitzing (otkriće kvantizovanog Hallovog efekta) Kemija: Herbert A. Hauptman i Jerome Karle (izuzetna dostignuća u razvoju direktnih metoda za određivanje kristalnih struktura) Fiziologija i medicina: Michael S. Brown i Joseph L. Goldstein (otkrića u vezi regulacije metabolizma holesterola) Književnost: Claude Simon (koji u svom romanu kombinuje pesničku i slikarsku kreativnost sa produbljenom svesti o vremenu u prikazu ljudskog stanja) Mir: Međunarodni liječnici za prevenciju nuklearnog rata (IPPNW) Ekonomija: Franco Modigliani (pionirske analize štednje i finansijskih tržišta) Reference Literatura Collier's Year Book za 1985 (Microsoft Encarta 2004) Jović, Dejan. Jugoslavija Država koja je odumrla. Prometej Zagreb 2003 Violations of the Helsinki accords, Yugoslavia (Google Books) Vanjske veze The Belgrade Trial: Consequences Beyond the Courtroom, Andrejević, OSA-RFE Albanian Ethnic Study Focuses On Kosovo, Louis Zanga, Open Society Archives - Radio Free Europe Tirana Returns Kosovar Escapees To Yugoslavia, L.Zanga, OSA-RFE