Ağdam

Ağdam (ven. Агда́м, Agdam) on kaupunki Azerbaidžanissa. Se sijaitsee Karabahvuorten juurella 362 kilometriä Bakusta länteen. Kaupunki on virallisesti Ağdamin piirin keskus. Vuodesta 1993 lähtien se oli armenialaisten miehittämä. Historia Ağdam on perustettu 1700-luvun puolessavälissä. Vuonna 1828 siitä tuli kaupunki. Neuvostoaikana siellä oli rautatieasema, elintarvike- ja metalliteollisuutta, keskiasteen oppilaitoksia ja teatteri. Kaupunki tunnettiin mustan pörssin keskuksena. Asukkaita oli vuoden 1989 väestönlaskennan mukaan 28 000 henkeä. Armenialaiset valtasivat Ağdamin Vuoristo-Karabahin sodan aikana heinäkuussa 1993. Väestön paettua kaupunki ryöstettiin ja tuhottiin järjestelmällisesti. Sen harvoja säilyneitä rakennuksia on vuosina 1868–1870 rakennettu moskeija. Myöhemmin Ağdam oli lähes asumaton rauniokaupunki. Se kuului kansainvälisesti tunnustamattoman Vuoristo-Karabahin tasavallan luomaan puskurivyöhykkeeseen. Marraskuussa 2010 tasavallan hallitus nimesi Ağdamin Aknaksi ja liitti sen osaksi Askeranin kaupunkia. Vuonna 2010 siellä oli noin 360 asukasta. Ağdam luovutettiin takaisin Azerbaidžanille vuoden 2020 sodan jälkeen 20. marraskuuta. Kaupungista tuli sodan jälkeen yksi alueen jälleenrakennushankkeen keskipisteistä. Valtio on aloittanut esimerkiksi uusien asuin- ja teollisuusalueiden rakennuttamisen. Lähteet Aiheesta muualla Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ağdam Wikimedia Commonsissa