Admontas abatija

Admontas abatija (vācu: Stift Admont) ir benediktīniešu klosteris, kas atrodas pie Ensas upes Admontas pilsētā, Štīrijā, Austrijā. Admontas abatija, vecākais saglabājies klosteris Štīrijā, uzskata, ka tajā atrodas lielākā klostera bibliotēka pasaulē, kā arī sen izveidota zinātniskā kolekcija. Tas ir pazīstams ar savu baroka arhitektūru, mākslu un manuskriptiem. Abatijas atrašanās vieta robežojas ar kalnaino Gezeizes nacionālo parku (nosaukums "Admonta" ir cēlies no latīņu valodas izteiciena "ad montes", kas nozīmē "pie kalniem"). Vēsture Veltījot to svētajam Blāzam, Admontas abatiju 1074. gadā nodibināja Zalcburgas arhibīskaps Gebhards uz zemes, ko viņam atstāja Hemma no Gurkas, un tur apmetās mūki no Svētā Pētera abatijas Zalcburgā abata Izingrīna vadībā. Tiek uzskatīts, ka otrais abats Giselberts šeit ieviesa kliniešu reformas. Vēl viens no agrīnajiem abatiem, Volfholds, nodibināja klosteri dižciltīgu ģimeņu meiteņu izglītībai, un izglītības tradīcijas kopš tā laika ir saglabājušās spēcīgas. Klosteris viduslaikos uzplauka un tam piederēja ražīgs skriptorijs. Admontas abats Engelberts (1297—1327) bija ievērojams zinātnieks un daudzu darbu autors. Kari pret Osmaņu impēriju un reformācija (abats Valentīns bija spiests atkāpties no amata savu reformisko uzskatu dēļ) izraisīja ilgstošu lejupslīdi, bet līdz ar kontrreformāciju abatija atkal uzplauka. Papildus skolai, kas vēlāk pārcēlās uz Jūdenburgu, bija arī teoloģijas un filozofijas fakultātes. Abats Alberts fon Mukars bija labi pazīstams kā vēsturnieks un pasniedza Grācas Universitātē. 17. un 18. gadsimtā abatija sasniedza mākslinieciskās ražības virsotni, pateicoties slavenā baznīcas izšuvēja brāļa Benno Hāna (1631—1720) un tēlnieka Jozefa Štammela darbiem. 1865. gada 27. aprīlī ugunsgrēks iznīcināja gandrīz visu klosteri. Kamēr klostera arhīvi dega, bibliotēku izdevās glābt. Rekonstrukcija sākās nākamajā gadā, bet līdz 1890. gadam tā vēl nebija pabeigta. 1930. gadu ekonomiskā krīze piespieda abatiju pārdot daudzus savus mākslas dārgumus, un nacistu valdības laikā klosteris tika likvidēts un mūki izlikti no telpām. Viņi varēja atgriezties 1946. gadā, un mūsdienās abatija atkal ir plaukstoša benediktīniešu kopiena. Kopš 1641. gada abatija bija Zalcburgas kongregācijas locekle, kas 1930. gadā tika apvienota ar pašreizējo Austrijas Benediktīniešu konfederācijas kongregāciju. Abatijas baznīca Baznīcu projektēja arhitekts Vilhelms Bihers, lai aizstātu iepriekšējo baznīcu pēc 1865. gada ugunsgrēka. Abi rietumu torņi ir 67 metrus augsti, un fasādē ir Svētā Benedikta un Svētās Sholastikas figūras. Baznīcas aizbildņa Svētā Blāza figūra atrodas rietumu durvju augšpusē. Interjers sastāv no centrālās ejas un divām sānu ejām, no kurām katrā atrodas piecas sānu kapelas un seši altāri. Bezvainīgās Marijas altāra attēlu ir gleznojis Martīno Altomonte (1657—1745). Uz baltā Karāras marmora altāra atrodas Svētā Blāza statuja. Kori rotā Benno Hāna 18. gadsimta sākuma gobelēni. 21. gadsimts 2025. gada jūlijā Admontas kopienā bija 26 mūki, un abats bija Gerhards Hafners. Bibliotēka Bibliotēkas zāle, kas celta 1776. gadā pēc arhitekta Jozefa Hībera projekta, ir 70 metrus gara, 14 metrus plata un 13 metrus augsta. Tajā atrodas aptuveni 70 000 sējumu no visiem klostera krājumiem, kuru apjoms ir aptuveni 200 000 sējumu. Griestus veido septiņi kupoli, kas dekorēti ar Bartolomeo Altomontes freskām. Abatijā ir vairāk nekā 1400 manuskriptu, kā arī vairāk nekā 900 inkunābulu. Apbedījumi Gebhards no Zalcburgas Engelberts no Admontas Anastasija no Kijevas Konrāds no Babenbergas Muzeji Kopš baroka perioda abati bija uzkrājuši dažādu interesantu un zinātnisku paraugu kolekciju, kas pilnībā gāja bojā 1865. gada ugunsgrēkā. Rekonstrukcijas ietvaros tēvs Gabriels Štrobls nolēma aizstāt zaudētās kolekcijas un tādējādi izveidoja mūsdienu muzeja kodolu. Tēvs Štrobls pats bija botāniķis, bet tik ļoti strādāja arī pie kukaiņu kolekcijas papildināšanas, ka kļuva par vienu no sava laika izcilākajiem entomologiem. Dabas vēstures muzejā tagad ir vairāk nekā 250 000 kukaiņu paraugu, tostarp viena no trim lielākajām divspārņu kolekcijām Eiropā. Attēli Atsauces Ārējās saites Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Admontas abatija. Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)