Tasmania

Tasmania (palawa kaniksi lutruwita) on Australialle kuuluva saari ja Australian osavaltio. Se sijaitsee Australian mantereen itäosan eteläpuolella, josta sen erottaa 240 kilometriä leveä Bassinsalmi. Tasmanian väkiluku vuonna 2021 oli yli 571 000 ja sen pinta-ala on 68 018 km². Tasmanian pääkaupunki ja suurin asutuskeskus on Hobart. Tasmania on sekä asukasluvultaan että pinta-alaltaan pienin Australian osavaltio. Historia Ihmiset saapuivat saarelle maata pitkin 25 000–40 000 vuotta sitten. Tasmania oli vielä tuolloin maa-yhteydessä manner-Australiaan, mutta vedenpinnan kohoaminen erotti sen siitä noin 12 000 vuotta sitten. Tästä syystä Tasmanian aboriginaalit kehittyivät omaan suuntaansa mannermaan aboriginaaleihin verrattuna. Tasmanian aboriginaalit harjoittivat metsästystä ja keräilyä. Paikalliset olivat jakautuneet yhdeksään kieli- ja heimoryhmään. Ensimmäinen eurooppalainen alueella oli hollantilainen Abel Janszoon Tasman, joka purjehti läheltä Tasmanian länsirannikkoa vuonna 1642. Hän nimesi saaren Van Diemenin maaksi Batavian kuvernöörin mukaan. Ensimmäinen saarelle varsinaisesti astunut eurooppalainen oli ranskalainen Marion du Fresne vuonna 1772. Vuonna 1803 brittiläinen John Bowen perusti ensimmäisen eurooppalaisen siirtokunnan Risdon Coveen. Siirtokunta siirrettiin vuonna 1804 nykyisen Hobartin paikalle. Tasmania kuului Uuteen Etelä-Walesiin vuoteen 1825 saakka, jolloin siitä tuli oma koloniansa. 1820-luvun lopussa alkoi niin sanottu musta sota, jonka seurauksena lähes koko alkuperäisväestö tapettiin. Vuonna 1842 Hobart sai kaupungin oikeudet. Samana vuonna vankisiirtolaisten määrä oli huipussaan, tuona vuonna saarelle siirrettiin Isosta-Britanniasta 5 329 vankia. Vuonna 1856 nimitys Van Diemenin maa jäi pois käytöstä ja nimi vaihdettiin virallisesti Tasmaniaksi. Tasmaniasta tuli osa Australiaa sen itsenäistyttyä vuonna 1901. Maantiede Tasmania muistuttaa muodoltaan sydäntä. Tasmania on vuoristoista aluetta. Se kuuluu geologisesti Australian Kordillieereihin. Saaren korkein huippu on 1 617 metriä korkea Mount Ossa. Kaksi tärkeintä jokijärjestelmää ovat Derwent kaakossa ja South Esk koillisessa. Lisäksi saarella on useita pienempiä jokijärjestelmiä. Saaren keskiosan ylängöllä on yli 4 000 järveä, joista suurin osa on melko matalia. Suurimmat ovat Great Lake ja Lake Saint Chair. Tätä Tasmanian maisemaa on verrattu Suomeen. Useat järvistä ovat vesivoimaloita varten luotuja tekojärviä. Suurin osa maaperästä on hapanta ja vähäravinteista. Saaren kaakkoisosassa sijaitsevat Tasmanian erämaat ovat lähes asumattomia ja ne ovat yksi UNESCOn maailmanperintöluettelon suojelukohteista. Eläimistö Tasmanialla on ainutlaatuinen eläimistö, johon kuuluvat kolme suurinta säilynyttä pussieläinpetoa – pussiahma eli Tasmanian tuholainen ja tiikeripussikissa ja täpläpussinäätä. Saariasemansa, vähäisten tulokaspetojen ja suhteellisen laajan koskemattoman elinympäristön vuoksi Tasmaniassa on monia lajeja, jotka ovat kuolleet sukupuuttoon tai ovat sukupuuton partaalla Manner-Australiassa, sekä monia kotoperäisiä lajeja. Muita Tasmaniassa esiintyviä lajeja ovat vompatit, vallabit, delfiinit, sinipingviini, valaat ja vesinokkaeläin. Väestö Tasmaniassa oli 571 517 asukasta vuonna 2022. Se on kokenut ennennäkemättömiä väestönmuutoksia 2010-luvulla. Se nousi hitaimmin kasvavasta osavaltiosta toiseksi nopeimmin kasvavaksi vuonna 2021. Vuonna 2009 Tasmaniassa asui 502 600 henkilöä. Valtaosa Tasmanian asukkaista on syntynyt Australiassa ja heidän osuutensa on Tasmaniassa Australian alueista kaikkein korkein. Väestö on keskittynyt pääasiassa saaren pohjois- ja koillisosiin, sekä siellä etenkin kaupunkeihin. Suurin osa saaren asukkaista on brittiläistä alkuperää. Aboriginaaleja, mukaan lukien tasmanialaiset ja Australian mannermaalta muuttaneet sekä Torresinsalmen saarten asukkaat, oli vuonna 2006 16 900 eli noin 3,5 % silloisesta väestömäärästä. Käytetyin kieli on englanti, jota puhuu 93 % väestöstä. Seuraavaksi suurimmat kielet ovat italia, saksa ja kiina. Tasmanian hallinto otti vuonna 2015 tavoitteekseen kasvattaa väestöään 650 000:een vuoteen 2050 mennessä. Tavoitteena on nopeuttaa talouden kasvua, luoda työpaikkoja ja kohentaa tasmanialaisten yleistä elintasoa. Hallinto Tasmania on Australian osavaltio, mikä tarkoittaa että sillä on oma itsenäinen hallinto ja lainsäädäntö. Osavaltion lait eivät saa olla ristiriidassa liittovaltion lakien kanssa. Kuninkaan seremoniallista valtaa osavaltiossa pitää kuvernööri. Osavaltion päämies on hallituksen pääministeri. Tasmanialla on viisi edustajaa Australian parlamentin ylähuoneessa ja 12 edustajaa alahuoneessa. Tasmanialla on kaksikamarinen parlamentti, jonka ylähuoneessa on 15 jäsentä ja alahuoneessa 25 jäsentä. Parlamentin jäsenet valitaan neljän vuoden välein osavaltion 25 vaalipiiristä. Vaalit voittaneen puolueen puheenjohtajasta tulee Tasmanian pääministeri ja hän muodostaa hallituksen. Osavaltion toimeenpanovalta on kuvernöörillä, joka allekirjoittaa osavaltion lait ja muut viralliset asiakirjat. Osavaltion tuomiovalta on tuomioistuimilla. Alempia tuomioistuimia ovat paikalliset maistraatit (engl. Magistrates Courts) ja ylempi koko osavaltion kattava tuomioistuin on Tasmanian korkein oikeus (engl. Supreme Court). Näiden yläpuolella ovat liittovaltion tuomioistuimet. Paikallishallinnosta vastaavat paikallishallintoalueet, joita on 29. Alueet vastaavat kuntia ja niiden vastuulla on terveydenhuolto, järjestyksenvalvonta ja hyvinvointi. Talous Tasmanian saari on tärkeä mallasohran tuottaja ja humalan kasvatusalue. Siellä toimii vuonna 1824 perustettu panimo nimeltä Cascade. Lähteet Aiheesta muualla Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tasmania Wikimedia Commonsissa