Cangas de Onísi Püha Risti kirik

Cangas de Onísi Püha Risti kirik (Iglesia de la Santa Cruz, Santa Cruz de Cangas de Onís) on roomakatoliku kabel Cangas de Onísis Astuurias Hispaanias. Algne ehitis oli esimene rekonkistajärgne kristlik kirik Pürenee poolsaarel, kuid see Astuuria kuningriigis 8. sajandil püstitatud kirik pole säilinud. Ajaloost 880.–885. aastal koostatud ladinakeelses Alfonso III kroonikas, mis jutustab Astuuria kuningriigi ajaloost, on Códice de Roda versioonis kirjas, et Fáfila ehitas vaimustava meisterlikkusega basiilika Püha Risti auks. Sama võib välja lugeda tekstist, mis on raiutud vundamendikivile: et kiriku ehitas kuningas Fáfila koos abikaasa Froilubaga ja see pühitseti 27. oktoobril 737 Pühale Ristile. Kirik on püstitatud künkale, mis katab megaliitehitist (dolmenit). Patroonid maeti pärast surma kirikusse. Kirjeldus Praegune kirik on tagasihoidliku välimusega hoone, mis järgib kohalikku ehitustraditsiooni. Algne eelromaani ehitis sai kannatada 1632. aastal ning ehitati seejärel uuesti, see hävis Hispaania kodusõjas (1936–1939). Tänapäeval näha oleva kabeli projekteerisid arhitektid Emilio Antonio González-Capitel ja Luis Menéndez-Pidal y Álvarez koostöös skulptor Gerardo Zaragozaga aastal 1950. Kirik on ristkülikukujulise põhiplaaniga, mis jaguneb kabeliks ja avatud eeskojaks kabelisse viiva trepiga. Eeskoja katust toetavad üks Toscana sammas ja sein, mida kroonib kellaviil. Välisseinu toetavad tugipiidad. Sisemust valgustab nišis asuv aken, ruum on kaetud aamvõlviga. Kabeli põrandas on ava, millest saab 20. sajandil välja kaevatud dolmenit vaadata. Kirikus on eksponeeritud nn nurgakivi, oletatavasti vundamendis olnud tahvel tekstiga "siin pühitses preester Asterion Kristusele altarid 300. päeval, maailma kuuendal ajastul, aastal 775" (27. oktoober 737). Algne nurgakivi, millest oli teateid juba 16. sajandist, hävis tõenäoliselt Hispaania kodusõjas, kuid 16. sajandil kopeeris nurgakivi Hispaania ajaloolane Ambrosio de Morales ja paigutas selle kabeli portaali kohale. Pärimuse kohaselt asus kirikus kunagi tammepuust Pelayo rist, mida Pelayo kandis Covadonga lahingus ja mille Alfonso III 908. aastal Gauzónis lasi katta kuldpleki ning vääriskividega. Viited