Astuuria

Astuuria (ametlikult Astuuria Vürstiriik, hispaania keeles Principado de Asturias, astuuria keeles Principáu d'Asturies; galeegi-astuuria keeles Principao d'Asturias) on Hispaania autonoomne piirkond. Piirkonna mandriosa asub Pürenee poolsaare loodeosas. Põhjast uhub seda Kantaabria meri, läänes piirneb see Lugo provintsiga (Galicia), lõunas Leóni provintsiga (Castilla y León) ja idas Kantaabriaga. Astuuria ei jagune provintsideks, vaid kattub Astuuria provintsi (varem Oviedo provintsi) territooriumiga. Oviedo linn on vastavalt Astuuria Vürstiriigi autonoomiastatuudile Astuuria Vürstiriigi institutsioonide asukoht. Vürstiriigiks nimetatakse seda ajaloolistel põhjustel: Kastiilia krooni — ja hiljem Hispaania krooni — pärija kandis Astuuria vürsti tiitlit, mille lõi Kastiilia kuningas Juan I aastal 1388. Astuuria pindala on 10 603,57 km², mis moodustab 2,1% Hispaania pindalast; Hispaania autonoomsete piirkondade seas on Astuuria pindalalt 10. kohal. Astuuria rahvaarv 2025. aastal oli 1 015 128 elanikku (aastaloendus, INE) või 1 013 529 elanikku (rahvastikuregistris 1. jaanuari seisuga). 2024. aastal oli elanikke 1 009 599 (aastaloendus) või 1 008 028 (rahvastikuregistris 1. jaanuari seisuga). 2021. aastal oli elanike arv 1 012 117 (aastaloendus) või 1 011 792 (rahvastikuregistris 1. jaanuari seisuga), mis moodustas 2,4% Hispaania rahvaarvust; autonoomsete piirkondade seas oli see 14. kohal. Rahvastiku tihedus on 95,4 in/km². Piirkonna rahvarohkeim linn on Gijón. Suure elaniku arvuga vallad on veel näiteks Avilési vald, Siero vald, Mierese vald ja Langreo vald. Praegune Astuuria territoorium kattub põhijoontes endise Oviedo Astuuria alaga, mis piirnes Santillana Astuuriaga. Javier de Burgose 1833. aasta haldusreformiga sai Oviedo Astuuria piirkonnast Oviedo provints, mis sai endale ka osa Santillana Astuuria alast — Peñamellera Alta, Peñamellera Baja ja Ribadedeva valla; ülejäänud osa Santillana Astuuriast liideti Santanderi provintsiga, millest hiljem sai Kantaabria autonoomne piirkond. Astuuria Vürstiriigil on oma autonoomiastatuudi artikli 1 kohaselt ajaloolise piirkonna (comunidad histórica) staatus. Piirkonnal on seadusandlik kogu nimega Astuuria Vürstiriigi Üldkogu (Junta General del Principado). See sai nime 1388. aastal loodud keskaegse Astuuria valdu krooni ees esindanud organi Junta General del Principado de Asturias järgi. Astuuria ala kattub osaliselt aastal 718 asutatud kunagise Astuuria kuningriigi tuumikalaga. Piirkonnal on kaks mitteametlikku omakeelt: astuuria keel, mis kuulub asturleoni keele alla ning mille kasutamist ja edendamist reguleerib astuuria keele kasutamise ja edendamise seadus, ning galeegi-astuuria keel, mis pärineb galeegiportugali keelest ja mida kõneldakse Astuuria lääneserva valdades. Need ei ole ametikeeled, küll aga on kaitstud keeled. Astuurias on 78 valda. Nimi Astuuria (hispaania Asturias, astuuria Asturies, ladina Asturiae) nimi pärineb selle kunagiste elanike astuuride ehk asturite nimest (ladina Astures). Nime tähenduseks peetakse 'asturite alad'. Nad elasid enne Rooma vallutust Astura (Ástura) jõe (praeguse nimega Esla jõgi) ääres. Rahva- ja jõenime on peetud etümoloogiliselt seotuks. Asturid elasid nii Mesetal (tsismontaansed asturid) kui ka sellest põhja pool (transmontaansed asturid). Asturiteks nimetati alguses tõenäoliselt üht hõimu, mille nimi hiljem laienes paljude hõimude koondnimetuseks, nagu see oli galaikide puhul. Jõe roomlaste-eelseks nimevormiks on oletuslikult rekonstrueeritud *Estura või *Estula. Kujul Estola on sarnane hüdronüüm dokumenteeritud 1147. aasta allikates Astuuria idaosas Seya jõe nimena. Neid ja sarnaseid Lääne-Euroopa jõenimesid (Stour, Stör, Stura, Astuera) on sarnasuse alusel mõnikord paigutatud oletuslikku ühtsesse keldi või varasemasse indoeuroopa hüdronüümikihistusse (Hans Krahe teooria), kuid nende nimede seostamine ei toetu regulaarsetele häälikuvastavustele ja sarnasus võib olla juhuslik. Neid nimesid on etümoloogiliselt seostatud ka oletusliku algindoeuroopa tüvega *steu-r- (Julius Pokorny, Indogermanisches etymologisches Wörterbuch, 1959, nr 1004–1010), millele on rekonstrueeritud tähendusväli 'lai, laienenud', kuid see tõlgendus on vaieldav. On oletatud ka, et nimi Astura on substraatpäritolu ning seda on seostatud baski sõnaga ura 'vesi'. Sel juhul jääb nime esimese komponendi päritolu ja tähendus ebaselgeks. Sümbolid Astuuria vapi kasutamist reguleerib 27. aprilli 1984. aasta seadus nr 2/1984 (BOPA nr 103, 4. mai) ning selle värvusi 31. oktoobri 1984. aasta dekreet nr 118/1984 (BOPA nr 276, 29. november). Astuuria lipu kasutamist reguleerib 19. detsembri 1990. aasta seadus nr 4/1990 (BOPA nr 6, 9. jaanuar 1991). Astuuria hümn on alates 27. aprillist 1984 "Asturias, patria querida" ('Astuuria, armastatud isamaa'). See laul loodi Astuuria kaevurite seas ja oli populaarne Hispaania Vabariigi ajal. Asend ja suurus Astuuria asetseb Hispaania põhjarannikul. Läänes piirneb see Lugo provintsiga (Galicia), idas Kantaabriaga, lõunas Leóni provintsiga ja põhjas Kantaabria merega. Astuuria pindala on 10 603 km². Astuuria rannajoon on väga liigestatud. Ranniku ulatus lääne–ida suunas on umbes 200 km. Loodusliku rannajoone pikkus kõrgvee piiri järgi on umbes 570 km. Koos saarte ja tehiskonstruktsiooniga on rannajoone pikkus umbes 660 km. Astuuria äärmuspunktid on: põhjas: El Bravo laid (islote el Bravo), Peñase neeme (cabo de Peñas) lähedal (Gozóni vald, 43° 39′ 59,6″ N) lõunas: Braña dos Chagozos (Ibiase vald, 42° 52′ 55,4″ N) idas: Tina Mayori ría (Ribadedeva vald, 4° 30′ 36,4″ W) läänes: Eo jõe suudmeala (San Tirso de Abrese vald, 7° 10′ 59,6″ W) Astuuria geomeetriline keskpunkt on umbes kohas 43,37° N, 5,85° W, Oviedost lääne pool Grado ümbruses. Haldusajalugu Praegune Astuuria territoorium kattub osaliselt antiikaja Conventus Asturumi alaga, mille moodustati Rooma keisririigi ajal piirkonna haldusüksusena. Vespasianus andis selle asturitele 69. aasta haldusjaotuses pärast Rooma vallutusele järgnenud olukorra stabiliseerumist. See seadis transmontaansete asturite ala Sella ja Navia jõe vahele. Varakeskajal kujunes sealses piirkonnas Astuuria kuningriik, mille rajajaks peetakse Pelayot (8. sajand). Pärast kuningas Pelayo surma (umbes aastal 737) ulatus Astuuria territoorium Eo jõest kuni Asóni jõeni. Kuningriigi mõjuala ulatus eri perioodidel Eo jõest kuni Ida-Kantaabria aladeni. Enamikul 16. sajandist alates koostatud kaartidel on Astuuria jagatud kaheks: Oviedo Asturias ja Santillana Asturias. Oviedo Astuuria läänepiir asus Eo jõel ja idapiir Ribadesella valla juures, kust algasid Santillana Astuuria alad. Need ulatusid veidi kaugemale Santanderist, idapiir asus Asóni jõel. Lõunas piirnes Astuuria Kantaabria mäestikuga. Piirid varieerusid ajas. Giacomo Cantelli da Vignola 1696. aasta kaardil on kasutatud nimetust "Astuuria Vürstiriik", kuigi piirkond jagunes halduslikult jagatud Oviedo Astuuriaks ja Santillana Astuuriaks. Seda nimetust kasutati ka 18. sajandi kartograafias, sealhulgas Hispaania kuninga esimese geograafi Alexis-Hubert Jaillot' töödes alates 1700. aasta kaardist. Tänapäevane halduspiir kehtestati 1833. aasta Hispaania territoriaalse jaotuse reformiga, mis jaotas riigi Prantsusmaa eeskujul provintsideks. Selle tulemusel kujunes Astuuria provints, mis hõlmab ajaloolise Oviedo Astuuria tuumikala (ajaloolise maakonna) ja sellega liidetud Ribadedeva, Peñamellera Alta ja Peñamellera Baja valla, mis varem olid kuulunud Santillana Astuuriasse. Astuuria Vürstiriik on autonoomne piirkond, mis kattub Astuuria provintsiga. Sellel on ajaloolise piirkonna (comunidad histórica) staatus. Selle seadusandlik kogu on Astuuria Vürstiriigi Üldkogu (Junta General del Principado). Loodus Seal on palju randu, mis tavaliselt on liivased, puhtad ja ääristatud kõrgete kaljudega. Pole haruldane, et nende kaljude otsas karjatatakse kariloomi. Pinnamood Astuuria on Hispaania kõige mägisemaid piirkond ja üks Euroopa mägisemaid piirkondi. 35% territooriumist on üle 50% kaldega ja 65% üle 30% kaldega. Astuuria pinnamood on valdavalt mägine, sest piirkond paikneb Kantaabria mäestiku põhjapoolsetel nõlvadel. Rannikumadalikud on kitsad ja järsult mägedesse üleminevad. Kantaabria mäed moodustavad Astuuria loodusliku piiri Leóni provintsiga. Nende idaosas tõuseb aheliku Picos de Europa kõrgeim tipp Torre Cerredo 2648 m kõrgusele. Kahe provintsi piiri lääneosas on 2417 m kõrgune Ubina mägi. Need ongi Astuuria kõrgeimad tipud ning Torre Cerredo on ühtlasi Castilla y Leóni kõrgeim tipp. Mägedes on mitu rahvusparki. Kliima Pikemalt artiklis Astuuria kliima Kogu piirkonnas on mereline kliima, mis erineb järsult Kesk- ja Lõuna-Hispaania palavast ja kuivast kliimast. Kantaabria mäed lahutavad Astuuriat kuiva kliimaga Mesetast. Astuuria aasta keskmine temperatuur on +12,7 °C, jaanuaris +7,7 °C, augustis +18,4 °C. Aastas sajab keskmiselt 971 mm, sealhulgas jaanuaris 92 mm ja augustis 50 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 1686 tundi, sealhulgas jaanuaris 114 ja augustis 172 tundi. Kõige kõrgemad mäed on oktoobrist maini lumega kaetud. Merepinna tasemel üldjuhul lund ei saja. Taimed Astuuria taimkate on palju rohelisem kui Kesk-Hispaanias, mistõttu seda kutsutakse ka Roheliseks Hispaaniaks (España Verde). Astuuria rannik on Costa Verde. See asetseb Rohelise Hispaania (España Verde) alal. Kaitsealad Pikemalt artiklis Astuuria kaitsealade loend Astuuria on mägine ja rannikurohke piirkond, kus on arvukalt tuntud loodusalasid, millest mõned on erinevate kaitsekategooriate alusel kaitstud. Nende seas on UNESCO poolt biosfäärikaitsealadeks tunnustatud alad. Muniellose kaitseala Astuuria edelaosas Cangas del Narcea ja Ibiase vallas vahel; Somiedo rahvuspark Somiedo vallas; Redese rahvuspark Caso ja Sobrescobio vallas; Picos de Europa rahvuspark, mis ulatub ka naaberpiirkondadesse Kantaabriasse ja Castilla y Leóni; Las Ubiñas-La Mesa looduspark Lena, Quirósi ja Teverga vallas. Río Eo, Oscose ja Tierras de Buróni biosfäärikaitseala Galicias Lugo provintsis Tierras de Burónis ning Astuurias Castropoli, Vegadeo, Taramundi, San Tirso de Abrese, Villanueva de Oscose, Santa Eulalia de Oscose ja San Martín de Oscose vallas; Las Fuentes del Narcea, Degaña ja Ibiase looduspark Degaña, Cangas del Narcea ja Ibiase vallas, hõlmab ka Muniellose kaitseala; El Cachucho merekaitseala ja erikaitsevöönd, veealune mägi Ribadesella valla rannikust põhjas, esimene merekaitseala Hispaania vetes. Ajalugu Astuurias elasid juba Homo erectus, neandertallased ja kromanjoonlased. Nooremast paleoliitikumist pärineb Ida-Astuurias kaljujooniseid. Pronksiajal rajati megaliite ja kääpaid. Rauaajal elasid Astuurias keldid, täpsemalt nende hulka kuuluvad astuurid, kellelt pärinevad paljud Astuuria kohanimed, eriti jõgede ja mägede nimed. Astuurid rajasid kõikjal piirkonnas kindlustatud mägilinnu. Rooma riik vallutas Astuuria Augustuse ajal 29–19 eKr. Sellest ajast pärinevad ka esimesed kirjalikud allikad Astuuria kohta. 6. sajandil hõivasid selle piirkonna sueebid ja läänegoodid. 8. sajandil lõppes Astuurias mauride vallutus. Mägist Astuuriat ei olnud kerge vallutada ja Astuuria jäi araablaste valdusse rohkem nimeliselt kui sisuliselt. Põgenenud kristlased organiseerisid mägedes vastupanuliikumise ja 722 kuulutati välja Astuuria kuningriik, millest sai alguse Hispaania tagasivallutus kristlastele ehk rekonkista. 10. sajandil asendas Astuuria kuningriigi Leóni kuningriik, mis integreeriti hiljem Hispaania kuningriiki. Alates 1388 kannab Hispaania troonipärija Astuuria vürsti tiitlit. 18. sajandil oli Astuuria Hispaania valgustusliikumise keskus. Tööstusrevolutsioon jõudis Astuuriasse pärast 1830. aastat, mil seal avastati kivisöe- ja rauamaagimaardlad ning need võeti kasutusele. Samal ajal algas massiline emigratsioon Astuuriast. Kõige rohkem koliti Argentinasse, Uruguaysse, Puerto Ricosse, Kuubale ja Mehhikosse. Osa välismaal rikkaks saanud inimesi pöördus kodumaale tagasi ja neid hakati indiaanlasteks nimetama. Nende rajatud on paljud uhked villad Astuurias ning nende rahaga on asutatud hulk kultuuriasutusi, näiteks tasuta koole ja avalikke raamatukogusid. Astuurial oli tähtis osa sündmustes, mis viisid Hispaania kodusõjani. 6.–22. septembril 1937 toimus Astuuria mägede üliraskel maastikul El Mazuco lahing, milles 33 000-meheline natsionalistide vägi suutis võita ligi 5000-mehelise vabariiklaste väe. Astuuria oli vabariiklaste kants ning sellepärast laskis Franco võimule saades Astuuria ümber nimetada: see kandis alates 1936. aastast kuni Franco surmani 1975 Oviedo provintsi nime. Nimi "Astuuria" taastati 1977. aastal pärast demokraatliku riigikorra taastamist. 30. detsembril 1981 sai Astuuria autonoomseks piirkonnaks. Autonoomsete piirkondade loomist võimaldas 1978 vastu võetud uus Hispaania põhiseadus. Juba 1978. aastal valiti esimene Astuuria piirkonnanõukogu president ja 11. jaanuaril 1982 nimetati see ametikoht ümber Astuuria presidendiks. Haldus Astuuria jaguneb 78 vallaks (hispaania keeles concejo 'nõukogu'). Astuuria autonoomiastatuudi järgi võib need ühendada maakondadeks (hispaania keeles comarca, astuuria keeles cotarru), kuid seda protsessi pole veel lõpule viidud. Alles määrusega 11/91 24. jaanuarist 1991 on kehtestatud 8 piirkonda ehk territoriaalse planeerimise ala, mis ei ole rangelt ametlikud maakonnad, vaid üksnes süsteem valdade andmete ühtlustamiseks Astuuria statistikas. Kohturingkondi on 18. Maakonnad Vallad Astuuria provintsi kuuluvad järgmised 78 valda: Märkus: Tabelis on loetletud vallad nende artikleid arvestamata. Sulgudes on antud astuuriakeelne nimevariant, kui see on erinev. Seda nii valdade kui valla keskuste kohta ¹ Sulgudes on lisatud number, mis näitab valda kaardil, kui see on erinev Rahvastik Astuuria rahvastik on koondunud piirkonna keskosa orgudesse ja rannikule. Mäed on hõredalt asustatud. Keeled Ametlik keel on hispaania keel. Kohalik astuuria keel ei ole ametlik, kuid on Astuuria autonoomiastatuudi järgi erilise kaitse all. Piirkonna lääneserval Galicia piiri ääres kõneldakse galeegi keelt. Linnad Astuuria suurimad linnad on sadamalinn Gijón (astuuria keeles Xixón) 274 037 elanikku; siin ja edaspidi 1. jaanuari 2007 seisuga, pealinn Oviedo (astuuria keeles Uviéu, mõlemad ladina nimest Ovetum) 216 607 elanikuga ja tööstuslinn Avilés 83 320 elanikuga. Suurimad vallad (1. jaanuar 2005) Majandus Sajandeid olid peamised tegevusalad Astuurias põllumajandus ja kalapüük. Levinud oli piima ja piimasaaduste tootmine, mis elas 1960. aastatel läbi hüppelise tõusu. 1830. aastatel algas Astuurias kivisöe kaevandamine ja terase tootmine. Astuuriast sai Hispaania terasetööstuse keskus. Tänapäeval on terasetööstus languses ja kivisöemaardlad ammendumas. Pärast Hispaania astumist Euroopa Liitu 1986 on liidu rahaga rajatud palju maanteid ja muid infrastruktuure. 2008. aastal oli Astuuria kogutoodang inimese kohta 22 640 eurot, mis on 90,2% Euroopa Liidu keskmisest (25 100 eurot). See andis Hispaania provintside seas 12. koha. See oli suur langus võrreldes paari-kolmekümne aasta taguse ajaga, mil Astuuria oli Lõuna-Euroopa üks rikkamaid piirkondi. Töötus oli 8,43%, mis oli nii Hispaania kui ka Euroopa Liidu keskmisest väiksem. Viited Välislingid