Sevi järv

Sevi järv (armeenia keeles Սև լիճ, aserbaidžaani keeles Qaragöl; mõlemad tähendavad "must järv") on järv, mis asub Armeenia ja Aserbaidžaani piiril. See jaguneb Armeenia Sjunikhi maakonna ja Aserbaidžaani Laçıni rajooni vahel, valdav osa järvest asub Armeenias. Topograafia Järv asub Mets Išhhanasari mäest idas 2666 meetri kõrgusel merepinnast ja selle pindala on umbes 2 ruutkilomeetrit. Vesi on külm ja selge ning järves elavad Sevani lõhed. Järvevett kasutatakse kastmiseks. See külgneb vahetult väiksema järvega nimega Janlitš või Jinli. Looduskaitseala Sevi järv ja seda ümbritsev ala on Sevi järve looduskaitseala. See taasloodi 2001. aastal 1987. aastal loodud samanimelise kaitseala maa-alal. Selle pindala on 240 hektarit. Selle eesmärk on säilitada Sevi järve ökosüsteem. 2021. aasta Armeenia-Aserbaidžaani piirikriis Sevi järv ja selle ümbrus on Aserbaidžaani ja Armeenia vahelise piirikriisi keskmes. 12. mail 2021 tungisid Aserbaidžaani väed umbes 3,5 kilomeetri kaugusele Armeenia territooriumile järve lähedal ja hõivasid lähedalasuva Mets Išhhanasari mäe. Kuigi Armeenia ja Aserbaidžaani vahelist rahvusvahelist piiri pole kunagi ametlikult piiritletud, näitavad kõik nõukogudeaegsed kaardid, et suurem osa Sevi järvest asub Armeenia territooriumil. Täpsemalt on NSVL relvajõudude peastaabi 1975. aasta kaardil Sevi järv koos selle ida-, lääne- ja lõunakaldaga Armeenia NSV territooriumil ning ainult osa sellest, järve põhjakallas mis hõlmab ligi 10%, Aserbaidžaani NSV territooriumil. Kaardil on ka kõrvalasuv väiksem Janlitši (Jinli) järv täielikult Armeenia territooriumil. Viited