NetherQuartz/tokipona-mined-pairs huggingface dataset:
Toki Pona: sitelen tawa Nesa nanpa tu ( toki Sonko la: 哪吒之魔童闹海 ) li sitelen tawa tan ma Sonko .mani pi sitelen tawa li mute nanpa luka lon sitelen tawa pi ma ali .
pl: 哪吒之魔童闹海 Nézhā zhī mótóng nào hǎi ) – chiński film animowany z 2025 roku w reżyserii Jiaoziego , kontynuacja filmu Ne Zha (2019).
Toki Pona: sitelen tawa Nesa nanpa tu ( toki Sonko la: 哪吒之魔童闹海 ) li sitelen tawa tan ma Sonko .mani pi sitelen tawa li mute nanpa luka lon sitelen tawa pi ma ali .
el: Το Ne Zha 2 (Κινέζικα: 哪吒之魔童闹海, πινγίν : Nézhā zhī Mótóng Nàohǎi , επίσης γνωστό ως 哪吒2; Nézhā Èr ) είναι Κινέζικη ταινία κινουμένων σχεδίων φαντασίας-περιπέτειας του 2025.
Toki Pona: lukin la, kili Kiwi li sama sijelo pi waso Kiwi.
ru: Эллисону, который в шестидесятые годы XX века дал ему это имя за внешнее сходство его опушённого плода с телом одноимённой птицы , являющейся национальным символом Новой Зеландии и изображённой на эмблеме ВВС , а также на многочисленных монетах.
Toki Pona: kili ni li kama tawa ma Nusilan .
ru: Культурная крупноплодная актинидия китайская была выведена в Новой Зеландии; она отличается от исходного вида не только многократно увеличившейся массой плода (100 граммов и более), но и лучшими вкусовыми качествами.
Toki Pona: kili ni li pona tawa jan utala tan ma Juke tan ma Mewika lon utala suli nanpa tu .
ru: Фрукты стали популярны среди британских и американских военнослужащих, дислоцированных в Новой Зеландии во время Второй мировой войны , а затем стали широко экспортироваться, сначала в Великобританию , а затем в Калифорнию в 1960-х годах .
Toki Pona: kili jelo pi selo waso ( toki Inli la: Kiwi Gold ) li kili pi kasi Akinita pi ma Sonko.
ru: Плод киви — ягода , обычно с зелёной мякотью; существует сорт Gold kiwi («золотое киви», или «жёлтое киви»), плоды которого имеют жёлтую мякоть.
Toki Pona: kili pi selo waso li kili pi kasi Akinita pi ma Sonko ( toki Lasina la: Actinidia chinensis ) en kasi Akinita Telikosa ( toki Lasina la: Actinidia deliciosa ) .
uk: Наразі ведуться роботи над іншим видом актинідії китайської ( Actinidia chinensis ), що має менш волохату шкірку та кращий смак .
Toki Pona: kili jelo pi selo waso ( toki Inli la: Kiwi Gold ) li kili pi kasi Akinita pi ma Sonko.
uk: Виведений із двох жіночих і одної чоловічої особини Actinidia deliciosa в Новій Зеландії сорт Hayward наразі найпопулярніший серед виробників цих фруктів для експорту.
Toki Pona: kili jelo li suwi mute.
uk: Можна з упевненістю сказати, що в майбутньому актинідія у нас займе одне з першорозрядних місць в числі плодових рослин нашого краю, здатних за якістю своїх плодів зовсім витіснити виноград ...
Toki Pona: kili pi selo waso li kili pi kasi Akinita pi ma Sonko ( toki Lasina la: Actinidia chinensis ) en kasi Akinita Telikosa ( toki Lasina la: Actinidia deliciosa ) .
be: Ківі — агульнаўжывальная назва пладоў культурных сартоў раслін, якія належаць да роду Актынідыя , больш дакладна актынідыі кітайскай ( Actinidia chinensis ) або актынідыі дэлікатэснай ( Actinidia deliciosa ).
Toki Pona: kili pi selo waso li kili pi kasi Akinita pi ma Sonko ( toki Lasina la: Actinidia chinensis ) en kasi Akinita Telikosa ( toki Lasina la: Actinidia deliciosa ) .
fr: Actinidia deliciosa et Actinidia chinensis sont ainsi originaires du sud-est de la Chine , dans la vallée du Yangzi Jiang .
Toki Pona: kili pi selo waso li kili pi kasi Akinita pi ma Sonko ( toki Lasina la: Actinidia chinensis ) en kasi Akinita Telikosa ( toki Lasina la: Actinidia deliciosa ) .
es: Actinidia chinensis (kiwi amarillo o kiwi dorado) tiene una piel suave y bronceada, con forma de pico en la unión del tallo.
Toki Pona: kili pi selo waso li kili pi kasi Akinita pi ma Sonko ( toki Lasina la: Actinidia chinensis ) en kasi Akinita Telikosa ( toki Lasina la: Actinidia deliciosa ) .
pt: Tanto a Actinidia deliciosa como a Actinidia chinensis são nativas do sul da China , tendo o Kiwi sido declarado o "fruto nacional" da República Popular da China .
Toki Pona: kili pi selo waso li kili pi kasi Akinita pi ma Sonko ( toki Lasina la: Actinidia chinensis ) en kasi Akinita Telikosa ( toki Lasina la: Actinidia deliciosa ) .
it: La pianta da cui deriva il frutto è Actinidia chinensis , sebbene molti tipi di questo frutto siano prodotti da altre coltivazioni o da altre specie di piante, come Actinidia kolomikta e soprattutto Actinidia arguta (il cosiddetto "mini kiwi", caratterizzato da frutto piccolo e buccia liscia).
Toki Pona: taso, ni li tan ala pi nimi kili.
it: Tale abbreviazione tuttavia non è mai usata nell' inglese australiano e neozelandese , dove la parola kiwi da sola è sia il nome comune dell'uccello tipico, sia il soprannome per gli abitanti della Nuova Zelanda, soprattutto in seno a competizioni sportive o eventi sociali (come ad esempio "gli azzurri" per designare gli italiani).
Toki Pona: kili ante li suwi lili.
it: Questo frutto ha un sapore acidulo, ma gustoso e rinfrescante; lo si può mangiare tagliandolo a metà e scavandolo con un cucchiaino, come un gelato, oppure a fette sottili con l'aggiunta di zucchero, se si preferisce, per addolcirlo un po'.
Toki Pona: kili pi selo waso li kili pi kasi Akinita pi ma Sonko ( toki Lasina la: Actinidia chinensis ) en kasi Akinita Telikosa ( toki Lasina la: Actinidia deliciosa ) .
de: Der ursprüngliche Name der Kiwifrucht – bezogen auf Actinidia chinensis – ist Yang Tao.
Toki Pona: kili pi selo waso li kili pi kasi Akinita pi ma Sonko ( toki Lasina la: Actinidia chinensis ) en kasi Akinita Telikosa ( toki Lasina la: Actinidia deliciosa ) .
vi: Actinidia chinensis (kiwi vàng) có vỏ mịn, màu đồng.
Toki Pona: kili ni li pona tawa jan utala tan ma Juke tan ma Mewika lon utala suli nanpa tu .
vi: Trong Thế chiến thứ hai, loại trái cây này trở nên phổ biến đến với các binh sĩ Anh và Mỹ đóng tại New Zealand, về sau được xuất khẩu rộng khắp, đầu tiên xuất khẩu đến Anh và sau đó là California vào những năm 1960.
Toki Pona: kili pi selo waso li kili pi kasi Akinita pi ma Sonko ( toki Lasina la: Actinidia chinensis ) en kasi Akinita Telikosa ( toki Lasina la: Actinidia deliciosa ) .
ja: 中国 原産の オニマタタビ （鬼木天蓼、 学名 : Actinidia chinensis 、別名： シナサルナシ ）が 、南半球の ニュージーランド で改良されたもの 。
Toki Pona: jan li sitelen e kili lon tenpo pini mute.
ja: 日本ではニュージーランド産や チリ 産、 アメリカ 産の輸入品が通年流通しているが国産品もあり 、量が多くないが 愛媛県 、 福岡県 、 和歌山県 、 香川県 などで栽培されている 。
Toki Pona: kili jelo pi selo waso ( toki Inli la: Kiwi Gold ) li kili pi kasi Akinita pi ma Sonko.
ja: 商業流通の 歴史 は浅く、 1906年 に ニュージーランド が新しい 果樹 のキウイフルーツとして、 中国 原産の Actinidia deliciosa や Actinidia chinensis の 品種改良 に成功、 1934年 頃から商業栽培を開始し 、世界各国で食べられるようになった 果物 である。
Toki Pona: kili pi selo waso li kili pi kasi Akinita pi ma Sonko ( toki Lasina la: Actinidia chinensis ) en kasi Akinita Telikosa ( toki Lasina la: Actinidia deliciosa ) .
zh: 奇異果 ，又稱 獼猴桃 、 猕猴梨 、 藤梨 、 毛梨 、 羊桃 、 陽桃 、 几维果 、 木子 、 毛木果 等，是 獼猴桃屬 多種 木質 攀緣植物 的可食用漿果 。
Toki Pona: tenpo sike nanpa 1992 la, kulupu Zespri International Ltd.
zh: 1904年， 旺加努伊 女子中学的校长 玛丽·伊莎贝尔·弗雷泽 （ 英语 ： Mary Isabel Fraser ） 女士把中國 湖北 宜昌 的奇異果種子帶回紐西蘭之後，把种子转送给当地的果树专家，之后辗转送到当地知名的园艺专家亚历山大手中，培植出 紐西蘭 第一株獼猴桃树 。
Toki Pona: kili ni li pona tawa jan utala tan ma Juke tan ma Mewika lon utala suli nanpa tu .
ko: 맛은 딸기 , 바나나 , 파인애플 을 혼합한 듯하나, 수확 후 충분한 숙성기간을 거치지 않으면 신맛이 강하다.
Toki Pona: kili jelo pi selo waso ( toki Inli la: Kiwi Gold ) li kili pi kasi Akinita pi ma Sonko.
ko: ‘헤이워드’ 품종이나 그와 유사한 품종이 일반적으로 경작되며, 골드키위나
레드키위같은 과육의 색이 다른 종도 있다.
Toki Pona: kili pi selo waso li kili pi kasi Akinita pi ma Sonko ( toki Lasina la: Actinidia chinensis ) en kasi Akinita Telikosa ( toki Lasina la: Actinidia deliciosa ) .
he: קיווי ( שם מדעי : Actinidia chinensis ) הוא פרי אכיל מ משפחת ה אקטינידיים ( אנ' ) ב סדרת ה אברשאים ומקורו ב דרום סין , שם הוא מהווה פרי לאומי.
Toki Pona: kili ni li pona tawa jan utala tan ma Juke tan ma Mewika lon utala suli nanpa tu .
he: החל משנת 1937 ובעיקר במהלך מלחמת העולם השנייה התקבל הפרי באהדה רבה בקרב חיילי צבא ארצות הברית אשר היו מוצבים כדרך קבע בניו זילנד.
Toki Pona: kili pi selo waso li kili pi kasi Akinita pi ma Sonko ( toki Lasina la: Actinidia chinensis ) en kasi Akinita Telikosa ( toki Lasina la: Actinidia deliciosa ) .
pl: Kiwi , agrest chiński – jadalne owoce kilku gatunków aktinidii ( Actinidia ), w szczególności aktinidii chińskiej ( A.
Toki Pona: kili pi selo waso li kili pi kasi Akinita pi ma Sonko ( toki Lasina la: Actinidia chinensis ) en kasi Akinita Telikosa ( toki Lasina la: Actinidia deliciosa ) .
tr: Kivi , asma benzeri odunsu bir tırmanıcı bitki türü olan Actinidia deliciosa 'dan ve A.
Toki Pona: kili pi selo waso li kili pi kasi Akinita pi ma Sonko ( toki Lasina la: Actinidia chinensis ) en kasi Akinita Telikosa ( toki Lasina la: Actinidia deliciosa ) .
la: Actinidiae fructus , scilicet speciei Actinidiae deliciosae aliarumque cognatarum, e media Serica oriundus, per varias orbis terrarum partes producitur et venditatur.
Toki Pona: toki Lomanse ( Romansch, Rumansch ) li toki tan ma Kopunten ( Graubünden ) lon ma Suwasi .
en: Romansh ( / r oʊ ˈ m æ n ʃ , r oʊ ˈ m ɑː n ʃ / roh- MA(H)NSH ; sometimes also spelled Romansch and Rumantsch ) is a Romance language of the Gallo-Romance and/or Rhaeto-Romance branch of languages spoken predominantly in the Swiss canton of the Grisons (Graubünden).
Toki Pona: toki Lomanse ( Romansch, Rumansch ) li toki tan ma Kopunten ( Graubünden ) lon ma Suwasi .
uk: rumantsch dal Grischun , сурсільванський діалект: romontsch , сутсільванський: rumàntsch , путерський: rumauntsch ) — мова ретороманської підгрупи романських мов , одна з національних мов Швейцарії .
Toki Pona: toki Lomanse ( Romansch, Rumansch ) li toki tan ma Kopunten ( Graubünden ) lon ma Suwasi .
be: Рэтараманская мова — раманская мова , носьбітамі якой з'яўляюцца романшы (0,5% насельніцтва Швейцарыі , перадусім у кантоне Граўбюндэн ).
Toki Pona: toki Lomanse ( Romansch, Rumansch ) li toki tan ma Kopunten ( Graubünden ) lon ma Suwasi .
es: El romanche ( autoglotónimo : rumantsch ) (también llamado retorromanche , retorrománico , retolatín , rético o grisón ) es el nombre genérico para las lenguas retorrománicas que se hablan en Suiza , donde goza de reconocimiento como lengua nacional.
Toki Pona: toki Lomanse ( Romansch, Rumansch ) li toki tan ma Kopunten ( Graubünden ) lon ma Suwasi .
de: Das im Schweizer Kanton Graubünden gesprochene Bündnerromanisch – gewöhnlicher Rätoromanisch oder einfach Romanisch genannt (Eigenbezeichnung surselvisch romontsch, Vallader , surmeirisch und Rumantsch Grischun rumantsch, Puter rumauntsch, sutselvisch rumàntsch ) – gehört zusammen mit dem Dolomitenladinischen und mit dem Friaulischen zu den rätoromanischen Sprachen , einer Untergruppe der romanischen Sprachen .
Toki Pona: toki Lomanse ( Romansch, Rumansch ) li toki tan ma Kopunten ( Graubünden ) lon ma Suwasi .
vi: Tiếng Romansh (cũng được gọi là Romansch , Rumantsch, hay Romanche ; tiếng Romansh: rumantsch , rumàntsch , romauntsch or romontsch ) là một ngôn ngữ Rôman được nói chủ yếu tại đông nam bang Graubünden của Thụy Sĩ , nơi nó cùng với tiếng Đức và tiếng Ý , là ngôn ngữ giảng dạy tại trường học.
Toki Pona: toki Lomanse ( Romansch, Rumansch ) li toki tan ma Kopunten ( Graubünden ) lon ma Suwasi .
ja: ロマンシュ語 （ロマンシュご、 rumantsch , rumàntsch, romauntsch , romontsch ）は、 インド・ヨーロッパ語系統 の ロマンス語 派に属する レト・ロマンス語群 に属する 言語 。
Toki Pona: ona li jo e kipisi toki mute ni li toki Susiwa ( Sursilvan ) li toki Tujasin ( Tuatschin ) li toki Walante ( Vallander ) li toki Jawe ( Jauer ) li toki Pute ( Puter ) li toki Sumije ( Sumiran ) , li kipisi ante mute.
ja: スイス連邦 において、 ドイツ語 、 フランス語 、 イタリア語 とならび、第4の 国語 として認められている。
Toki Pona: toki Lomanse ( Romansch, Rumansch ) li toki tan ma Kopunten ( Graubünden ) lon ma Suwasi .
zh: 羅曼什語 （法語： Romanche ，德語： Rätoromanisch ，義大利語： Romancio ， Rumantsch / Romontsch / Rumauntsch ），又译 罗马什语 ，屬 印歐語系 罗曼语族 ，是 瑞士 四種 國家語言 之一，也是 羅曼什人 的母語，通行於 格勞賓登州 。
Toki Pona: toki Lomanse ( Romansch, Rumansch ) li toki tan ma Kopunten ( Graubünden ) lon ma Suwasi .
ko: 로만슈어 ( 영어 : Romansh , 자기이름: Rumantsch)는 독일어 , 이탈리아어 , 프랑스어 와 함께 스위스 에서 쓰이는 4개의 공용어 가운데 하나이다.
Toki Pona: toki Lomanse ( Romansch, Rumansch ) li toki tan ma Kopunten ( Graubünden ) lon ma Suwasi .
ar: اللغة الرومانشية هي أحد اللغات الرسمية الأربعة في سويسرا إلى جانب الألمانية ، والفرنسية ، والإيطالية وهي لغة لاتينية قديمة.
Toki Pona: toki Lomanse ( Romansch, Rumansch ) li toki tan ma Kopunten ( Graubünden ) lon ma Suwasi .
he: רומאנש (במקור: Rumantsch ) היא שפה גאלו-רומאנית – תת-קבוצה בקבוצת השפות הרומאניות , שמקורן הוא בשפה ה לטינית .
Toki Pona: ona li jo e kipisi toki mute ni li toki Susiwa ( Sursilvan ) li toki Tujasin ( Tuatschin ) li toki Walante ( Vallander ) li toki Jawe ( Jauer ) li toki Pute ( Puter ) li toki Sumije ( Sumiran ) , li kipisi ante mute.
pl: Bündnerromanisch, Rätoromanisch, Romanisch ), znany też jako język retoromański – język obejmujący pięć grup dialektów retoromańskich , używanych w szwajcarskim kantonie Gryzonia : Sursilvan, Sutsilvan, Surmiran, Puter, Vallader .
Toki Pona: toki Lomanse ( Romansch, Rumansch ) li toki tan ma Kopunten ( Graubünden ) lon ma Suwasi .
tr: Romanşça (Romanşça: rumantsch/rumauntsch/romontsch ; Almanca: Rätoromanisch ; İtalyanca: Romancio ), İsviçre 'nin dört millî dilinden biridir (diğerleri Almanca , Fransızca , İtalyanca ).
Toki Pona: ona li jo e kipisi toki mute ni li toki Susiwa ( Sursilvan ) li toki Tujasin ( Tuatschin ) li toki Walante ( Vallander ) li toki Jawe ( Jauer ) li toki Pute ( Puter ) li toki Sumije ( Sumiran ) , li kipisi ante mute.
la: Quae est lingua Indoeuropaea ad familiam linguarum Romanicarum pertinens, id est lingua Rhaetia a lingua Latina oriunda est (sicut et linguae Lusitanica , Hispanica , Francogallica , Italiana , Dacoromanica aliaeque linguae, quibus minor numerus locutorum est).
Toki Pona: toki Lomanse ( Romansch, Rumansch ) li toki tan ma Kopunten ( Graubünden ) lon ma Suwasi .
el: Η Ρομανσική ή Ραιτορωμανική γλώσσα (γράφεται επίσης ως Romansch , Rumants(c)h, ή Romanche ; ραιτορομανικά: rumantsch/rumauntsch/romontsch ; γερμανικά: Rätoromanisch ; ιταλικά: Romancio ) είναι μια από τις τέσσερις επίσημες γλώσσες της Ελβετίας και ομιλείται στο καντόνι Γκραουμπύντεν ( Graubünden ).
Toki Pona: toki Lomani (toki Lomani la: rromani ćhib ) li toki anu kulupu toki pi kulupu jan Lomani .
en: Romani ( / ˈ r ɒ m ə n i , ˈ r oʊ -/ ROM -ə-nee, ROH - ; also Romanes / ˈ r ɒ m ə n ɪ s / ROM -ən-iss , Romany , Roma ; Romani: rromani ćhib ) is an Indo-Aryan macrolanguage of the Romani people .
Toki Pona: toki Lomani (toki Lomani la: rromani ćhib ) li toki anu kulupu toki pi kulupu jan Lomani .
ru: Романы́ чиб (Romaný chib), Romaňí čhib, Romaňí čib,  ऋऒमञइ चइब ) — язык западных ветвей цыган .
Toki Pona: toki Lomani (toki Lomani la: rromani ćhib ) li toki anu kulupu toki pi kulupu jan Lomani .
uk: Цига́нська мо́ва (також ромська мова , самоназва романі , романі чіб , романес ) — мова циганів , відноситься до індоарійської групи індоєвропейських мов .
Toki Pona: toki Lomani (toki Lomani la: rromani ćhib ) li toki anu kulupu toki pi kulupu jan Lomani .
de: Das Romani , auch Romanes genannt, ist eine zur indoarischen Unterfamilie der indogermanischen Sprachfamilie gehörende, in unterschiedlichen Dialekten vorkommende Sprache, die mit Sanskrit und anderen indischen Sprachen verwandt ist.
Toki Pona: toki Lomani (toki Lomani la: rromani ćhib ) li toki anu kulupu toki pi kulupu jan Lomani .
vi: Ngôn ngữ Digan , hoặc ngôn ngữ Romani (/roʊməni/), hoặc ngôn ngữ Gypsy (tiếng Digan: ćhib romani) là một số ngôn ngữ của người Digan , thuộc ngữ chi Ấn-Arya trong hệ ngôn ngữ Ấn-Âu .
Toki Pona: toki Lomani (toki Lomani la: rromani ćhib ) li toki anu kulupu toki pi kulupu jan Lomani .
zh: 罗姆语 （ Romani ，又称 吉卜赛语 或 茨冈语 ）是 罗姆人 和信德（Sinti）社群的语言。
Toki Pona: toki Lomani (toki Lomani la: rromani ćhib ) li toki anu kulupu toki pi kulupu jan Lomani .
ko: 롬어 또는 로마니어 (Romani)는 유럽 의 여러 지역에서 유랑하며 사는 소수 민족인 롬인 들이 사용하는 인도아리아 계 언어들의 통칭이다.
Toki Pona: toki Lomani (toki Lomani la: rromani ćhib ) li toki anu kulupu toki pi kulupu jan Lomani .
ar: اللغة الرومنية (بالرومنية: romani čhib، وتُلفظ: / ˈ r ɒ m ə n i , ˈ r oʊ -/ ) هي أي واحدة من اللغات العديدة التي يتحدثها شعب الرّوما (الغجر) والمنتمية إلى فرع اللغات الهندوآرية من عائلة اللغات الهندوأوروبية .
Toki Pona: lipu Ethnologue la toki Lomani li toki mute.
ar: ووفقاً لإثنولوج فثمة سبعة أشكال من الرومنية أصبحت مُتباعدة لغوياً كفايةً حتى يمكن اعتبارها لغات بحد ذاتها.
Toki Pona: toki Lomani (toki Lomani la: rromani ćhib ) li toki anu kulupu toki pi kulupu jan Lomani .
he: רומאני ( Romani chib ), או צוענית , היא שפתם של חלק מה צוענים ( בני-רומה ), והיא למעשה גם שם כולל לשפות המדוברות על ידי ה צוענים השייכות לענף ה הודו-ארי של קבוצת ה שפות ההודו-איראניות במשפחת ה שפות ההודו-אירופיות .
Toki Pona: toki Lomani (toki Lomani la: rromani ćhib ) li toki anu kulupu toki pi kulupu jan Lomani .
pl: Język romski lub romani (nazwa własna: romani čhib , romani ćhib , w innych językach często określany potoczną nazwą „język cygański”) – język indoeuropejski z gałęzi nowoindyjskiej języków indoaryjskich .
Toki Pona: toki Lomani (toki Lomani la: rromani ćhib ) li toki anu kulupu toki pi kulupu jan Lomani .
el: Η ρομανί γλώσσα είναι μια ινδοάρια γλώσσα που ομιλείται από τις κοινότητες των Ρομά .
Toki Pona: lipu Ethnologue la toki Lomani li toki mute.
el: Σύμφωνα με το Ethnologue , επτά διάλεκτοι της ρομανί είναι αρκετά διαφορετικές ώστε να θεωρούνται ξεχωριστές γλώσσες.
Toki Pona: toki Epanja (toki Epanja la: español ) anu toki Katejano (toki Epanja la: castellano ) li toki pi kulupu toki Loma li tan ma Epanja .
en: Spanish ( español ) or Castilian ( castellano ) is a Romance language of the Indo-European language family that evolved from the Vulgar Latin spoken on the Iberian Peninsula of Europe .
Toki Pona: * Ci en Ce li kalama e kalama  (θ~s, x~h, g) taso Ca en Co en Cu li kalama e kalama wan (k, g~ɣ, gw/w), cC li kalama sama k, guC li kalama tawa [gu] en C, gC li ken kalama sama g en C anu j en C lon ma Epanja (lag li kalama tan [lax] anu [lag]).
en: Formerly the digraphs ⟨ch⟩ ( che , representing the phoneme /t͡ʃ/ ) and ⟨ll⟩ ( elle , representing the phoneme / ʎ / or /ʝ/ ), were also considered single letters.
Toki Pona: nimi pi toki Epanja li jo e sona tan ni li wan taso ni li namako tan wan (mute, luka...)
en: For example, Spanish mantequilla , aguacate and albaricoque (respectively, 'butter', 'avocado', 'apricot') correspond to manteca (word used for lard in Peninsular Spanish ), palta , and damasco , respectively, in Argentina, Chile (except manteca ), Paraguay, Peru (except manteca and damasco ), and Uruguay.
Toki Pona: toki Epanja (toki Epanja la: español ) anu toki Katejano (toki Epanja la: castellano ) li toki pi kulupu toki Loma li tan ma Epanja .
ru: Испа́нский ( самоназвание : español [espaˈɲol] ), или касти́льский язык (самоназвание: castellano [kasteˈʝano] или [kasteˈʎano] ) — язык испанцев и большинства народов Латинской Америки .
Toki Pona: pali ni li tan pali kulupu nanpa wan la: nimi lili + nasa pini (ab) + kalama lili kin (a) + jan pini pi tenpo ni (taso -o li kama tawa -a)
ru: При образовании аналитическим путём чаще всего используется конструкция muy (и некоторые другие наречия высшей степени) + прилагательное в положительной степени : Es una novela muy absorbente .
Toki Pona: toki Epanja (toki Epanja la: español ) anu toki Katejano (toki Epanja la: castellano ) li toki pi kulupu toki Loma li tan ma Epanja .
uk: еспанська ) або кастильська ( castellano ) — мова, яка генетично належить до іберо-романської (західної) підгрупи романської групи індоєвропейської мовної сім'ї .
Toki Pona: * Ci en Ce li kalama e kalama  (θ~s, x~h, g) taso Ca en Co en Cu li kalama e kalama wan (k, g~ɣ, gw/w), cC li kalama sama k, guC li kalama tawa [gu] en C, gC li ken kalama sama g en C anu j en C lon ma Epanja (lag li kalama tan [lax] anu [lag]).
uk: reajuste de las sibilantes del idioma español ): буква /j/ стала позначати велярний звук [x], а буква /z/ — міжзубний [θ] (те саме стосується букви /c/ перед /e/ чи /i/).
Toki Pona: *** H li kalama tan ala taso mute nimi li jo e h lpi ni li kalama tan h (hobby).
uk: Літера h- , що досі збереглася у правописі, не позначає жодного звука, хоча в деяких андалузьких та карибських діалектах звучить придихово в окремих словах (наприклад, Habana — Гавана).
Toki Pona: taso nimi pi ni li pini tan kalama suli ante n, ante s la ni lo jo e sitelen kule Sinte lon tenpo pi ni li wawa Akuta.
uk: Ще одна властивість іспанської мови (як і гасконського діалекту окситанської мови, без сумніву завдяки баскійському впливу) — втрата латинського початкового /f/, коли наступний голосний звук не стає дифтонгом.
Toki Pona: toki Epanja (toki Epanja la: español ) anu toki Katejano (toki Epanja la: castellano ) li toki pi kulupu toki Loma li tan ma Epanja .
be: Іспанская мова , таксама кастыльяна і кастыльская — раманская мова ібера-раманскай падгрупы.
Toki Pona: toki Epanja (toki Epanja la: español ) anu toki Katejano (toki Epanja la: castellano ) li toki pi kulupu toki Loma li tan ma Epanja .
fr: L' espagnol (en espagnol : español ), ou le castillan (en espagnol : castellano ), est une langue romane parlée en Espagne et dans de nombreux pays d' Amérique et d'autres territoires dans le monde, en particulier ceux qui ont été associés à un moment de leur histoire à l' Empire espagnol .
Toki Pona: sitelen Lasina pi ale ala li lon toki Epanja: sitelen W en sitelen K li lon nimi pi toki ante taso.
fr: De façon générale, l’espagnol, à l'écrit, est une transcription proche de l'oral ; toutes les lettres doivent être prononcées, à de rares exceptions près (la plupart des h et le u des syllabes gue , gui , que et qui ).
Toki Pona: ** X li kalama tan ks anu s (xi, xe) lon ma Epanja, taso lon ma Amelika, li ken kalama tan x~h en ʃ en ante anpa kalama (ks, s).
fr: Par exemple, en Espagne, Il est 9 h 40 » se dira « Son las diez menos veinte » tandis qu'en Amérique latine on préférera généralement « Faltan veinte (minutos) para las diez » , bien que le paradigme péninsulaire existe et soit quelquefois employé.
Toki Pona: tan k, jan li ken ante tan c en q, taso g li jo ala e ante sitelen, taso c, c li jo e q.
fr: Cette situation a été régularisée par l'Académie royale espagnole dans une réforme orthographique publiée en 2010, qui stipule que ch et ll ne doivent plus être considérées comme des graphèmes indépendants mais seulement comme une combinaison de deux graphèmes .
Toki Pona: nimi li ken e wawa Akuta e wawa Jana e wawa Etukula.
fr: L’espagnol dispose actuellement de deux paradigmes de conjugaison pour le subjonctif imparfait , issus du plus-que-parfait latin, indicatif pour les formes en -ra (AMAVERAM> amara ), et subjonctif pour les formes en -se (AMAVISSEM> amase ) .
Toki Pona: nimi lili li mama tan sina li weka e -ar e -er e -ir (amar: am-, comer: com-, vivir: viv-)
fr: Les infinitifs latins en -ĀRE, -ĒRE et -ĪRE deviennent respectivement en espagnol -ar , -er et -ir ; la troisième conjugaison latine, en -ĔRE, est redistribuée entre les deuxième et troisième conjugaisons de l’espagnol, -er et -ir (ex.
Toki Pona: nimi lili + kalama lili kin + nasa pini (ría) + jan pini pi tenpo ni (-é/í liu kama tawa ala (-))
fr: Celui-ci permet de construire les temps composés (suivis du participe-passé des verbes conjugués, qui reste toujours invariable en espagnol) mais aussi les nouveaux paradigmes du futur de l'indicatif (infinitif + haber ) pour remplacer le paradigme latin (CANTABO…) tombé en désuétude.
Toki Pona: jan mute li kepeken ona lon ma ale.
es: Actualmente, hay en todo el mundo unos 600 millones de personas que hablan español, de las cuales casi 500 millones son hablantes nativos, que se suman a quienes tienen competencia limitada (más de 92 millones) y los estudiantes (24,5 millones), lo que le convierte en la lengua romance más hablada del mundo.
Toki Pona: * Ci en Ce li kalama e kalama  (θ~s, x~h, g) taso Ca en Co en Cu li kalama e kalama wan (k, g~ɣ, gw/w), cC li kalama sama k, guC li kalama tawa [gu] en C, gC li ken kalama sama g en C anu j en C lon ma Epanja (lag li kalama tan [lax] anu [lag]).
es: Asimismo, se emplean también cinco dígrafos para representar otros tantos fonemas: « ch », « ll », « rr », « gu » y « qu », considerados estos dos últimos como variantes posicionales para los fonemas /g/ y /k/.
Toki Pona: * Ch en LL li lon ala tan sitelen, taso li jo e nimi ante tan c + h en l + l taso sina li ken toki e "ce ache" en "doble ele" la sina li wile kepeken ala e nimi ante.
es: En otros idiomas «¿» y «¡» no son necesarios debido a que su sintaxis oral no causa ambigüedad al ser leída, ya que existen inversión de sujeto, auxiliares especiales, locuciones ―por ejemplo: Is he coming tomorrow?
Toki Pona: nimi lili + kalama lili kin + nasa pini (ría) + jan pini pi tenpo ni (-é/í liu kama tawa ala (-))
es: En el paso del latín al castellano se aprecian algunos cambios distintivos como por ejemplo la presencia de lenición ( latín vita —español ‘vida’—, latín lupus —español ‘lobo’—), la diptongación en los casos fonéticamente breves de la E y la O (latín terra —español ‘tierra’—, latín novum —español ‘nuevo’—), y la palatalización (latín annum —español ‘año’—).
Toki Pona: toki Epanja (toki Epanja la: español ) anu toki Katejano (toki Epanja la: castellano ) li toki pi kulupu toki Loma li tan ma Epanja .
pt: Língua espanhola ( lengua española ) ou castelhana ( lengua castellana ) é uma idioma românico da família das línguas indo-europeias que evoluiu do latim vulgar falado na Península Ibérica da Europa .
Toki Pona: ** X li kalama tan ks anu s (xi, xe) lon ma Epanja, taso lon ma Amelika, li ken kalama tan x~h en ʃ en ante anpa kalama (ks, s).
pt: Não há, no espanhol moderno, o som da letra X como em xadrez (até o século XVII, a letra ⟨x⟩ representava o som de / ʃ / , como em Qui x ote , mas, depois do reajuste das consoantes silábicas, o som /ʃ/ (grafado ⟨x⟩), se transformou em / x / (grafado ⟨j⟩).
Toki Pona: * Ch en LL li lon ala tan sitelen, taso li jo e nimi ante tan c + h en l + l taso sina li ken toki e "ce ache" en "doble ele" la sina li wile kepeken ala e nimi ante.
pt: Tem uma letra adicional, ñ , embora, no passado, ch e ll fossem consideradas letras e não dígrafos .
Toki Pona: pini sitelen li jo e sitelen kule Sijelesin (Diéresis) anu sitelen kule pi sike tu.
pt: Na poesia, as primeiras vogais de um ditongo (que podem ser i ou u ) podem levar trema para romper-o e ajustar convenientemente a métrica dum verso determinado (por exemplo, ruido tem duas sílabas, mas ruïdo tem três).
Toki Pona: tenpo pini pi awen wan > kama tenpo pini pi awen wan.
pt: No modo indicativo, há presente, pretérito imperfeito, pretérito perfeito simples ou pretérito indefinido, futuro e condicional como tempos simples; enquanto pretérito perfeito composto, pretérito mais-que-perfeito, pretérito anterior, futuro composto e condicional composto são os tempos compostos.
Toki Pona: toki Epanja (toki Epanja la: español ) anu toki Katejano (toki Epanja la: castellano ) li toki pi kulupu toki Loma li tan ma Epanja .
it: Lo spagnolo (nome nativo: español ), anche detto castigliano ( castellano ), è una lingua appartenente al gruppo delle lingue romanze della famiglia delle lingue indoeuropee .
Toki Pona: ma Epanja en ma mute pi toki ni li kepeken nimi Katejano, anu nimi Kateja, tan ni: toki ni li tan ma Kasija ( Castilla ) .
it: Si usa il termine "castigliano" ( castellano ) soprattutto per mettere in evidenza che si tratta della lingua originaria della Castiglia e non di altre regioni della Spagna, di cui sono autoctone altre lingue politicamente riconosciute ( Catalogna , Comunità Valenciana , Isole Baleari , Paesi Baschi , Navarra e Galizia ), quindi soprattutto in rapporto ad altre lingue politicamente riconosciute della Spagna.
Toki Pona: tan k, jan li ken ante tan c en q, taso g li jo ala e ante sitelen, taso c, c li jo e q.
it: A margine, si aggiunge come oggi non esista il suono /t͡s/, che invece esisteva in passato in corrispondenza delle palatalizzazioni di "c" ma anche come lettera a sé, cioè la "c" con la cedilla, la lettera ç.
Toki Pona: * Ci en Ce li kalama e kalama  (θ~s, x~h, g) taso Ca en Co en Cu li kalama e kalama wan (k, g~ɣ, gw/w), cC li kalama sama k, guC li kalama tawa [gu] en C, gC li ken kalama sama g en C anu j en C lon ma Epanja (lag li kalama tan [lax] anu [lag]).
de: Zonen, in denen die Wörter ‹ca s a› und ‹ca z a›  beide mit dem Phonem /s/ gesprochen werden (große Teile Lateinamerikas und Südspanien: Sevilla, Kanaren, Murcia, aber auch in Valencia, Katalonien, Mallorca und im Baskenland), bezeichnet man als Seseo -Regionen.
Toki Pona: tan k, jan li ken ante tan c en q, taso g li jo ala e ante sitelen, taso c, c li jo e q.
de: So kann der Laut [k] im Spanischen durch die Buchstaben ⟨c⟩, ⟨k⟩, ⟨q⟩ und die Buchstabenverbindung ⟨qu⟩ im Schriftsystem repräsentiert werden.
Toki Pona: nimi ni li pini tan kalama lili la sina pana e "-s" tan nimi ni.
de: Die Zeichen stehen demnach für eine rechtzeitige Kennzeichnung der verschiedenen Satzarten und vor allem des Fragesatzes, wie sie im Englischen durch die do- Umschreibung, im Französischen durch den Partikel est-ce que ...
Toki Pona: selo pi jan ala li jo ala e jan pini.
de: Im grammatikalischen Bereich sind bis auf die Eigenheiten in der Verwendung der Vergangenheitstempora (Dominanz des Indefinido ), der Nichtexistenz von Vosotros und dem Voseo (nur regional geprägt) keine nennenswerten Besonderheiten festzustellen.
Toki Pona: nimi pali + kalama lili (a anu ie) + ndo
de: Das umgekehrte Ausrufezeichen „ ¡ “ für die spanische Sprache liegt in ISO 8859-1 und Unicode auf Code 161 (U+00A1) und lässt sich unter Windows auf jeder Tastatur über Alt + 1 7 3 auf dem Nummernblock beziehungsweise Alt + 0 1 6 1 erzeugen.
Toki Pona: toki Epanja (toki Epanja la: español ) anu toki Katejano (toki Epanja la: castellano ) li toki pi kulupu toki Loma li tan ma Epanja .
vi: Tiếng Tây Ban Nha là ngôn ngữ cơ bản của 20 quốc gia trên thế giới.
Toki Pona: toki ni li toki lawa pi ma Epanja, la jan pi ma mute li kepeken nimi ni: toki Epanja.
vi: Tiếng Tây Ban Nha ( español ), cũng được gọi là tiếng Castilla ( castellano ) hay tiếng Y Pha Nho theo lối nói cũ, là một ngôn ngữ thuộc nhóm Iberia-Rôman của nhóm ngôn ngữ Rôman , và là ngôn ngữ phổ biến thứ 4 trên thế giới theo một số nguồn, trong khi có nguồn khác liệt kê nó là ngôn ngữ phổ biến thứ 2 hay thứ 3.
Toki Pona: ** X li kalama tan ks anu s (xi, xe) lon ma Epanja, taso lon ma Amelika, li ken kalama tan x~h en ʃ en ante anpa kalama (ks, s).
vi: Một từ tiếng Tây Ban Nha tiêu biểu được nhấn giọng ở âm áp chót nếu như nó tận cùng bằng một nguyên âm (không phải "y") hoặc nếu như tận cùng bằng phụ âm "n" và "s"; trong các trường hợp khác thì nhấn giọng ở âm cuối cùng.
Toki Pona: tan k, jan li ken ante tan c en q, taso g li jo ala e ante sitelen, taso c, c li jo e q.
vi: Những từ có chữ "ch" bây giờ được sắp xếp theo thứ tự bảng chữ cái giữa "ce" và "ci", thay vì ở giữa "cz" như trước đây, và chữ "ll" cũng thế.
Toki Pona: toki Epanja (toki Epanja la: español ) anu toki Katejano (toki Epanja la: castellano ) li toki pi kulupu toki Loma li tan ma Epanja .
ja: スペイン語 （スペインご、西： español 、 エスパニョール ）は、 インド・ヨーロッパ語族 イタリック語派 に属する 言語 。
Toki Pona: ma Epanja en ma mute pi toki ni li kepeken nimi Katejano, anu nimi Kateja, tan ni: toki ni li tan ma Kasija ( Castilla ) .
ja: これらの名称は、それぞれの歴史的・文化的背景に由来しており、特に「カスティージャ語」や「カスティーリャ語」という名称は、スペイン国内で話される他の言語、例えば カタルーニャ語 や バスク語 、 ガリシア語 などと区別するために用いられることが多い。
Toki Pona: toki Epanja li toki nanpa wan lon ma ale ni.
ja: スペイン語は、アメリカ州のうち イスパノアメリカ 、 スペイン 、その他の旧スペイン植民地などの地域における主要言語で、スペイン語を第一言語とするものが約4億8023万人さらに第二言語として日常使用しているものを含め約5億7700万人の話者がいると推定されている 。
Toki Pona: * Ci en Ce li kalama e kalama  (θ~s, x~h, g) taso Ca en Co en Cu li kalama e kalama wan (k, g~ɣ, gw/w), cC li kalama sama k, guC li kalama tawa [gu] en C, gC li ken kalama sama g en C anu j en C lon ma Epanja (lag li kalama tan [lax] anu [lag]).
ja: 二重母音における /-i/ の音は英語のそれと同じように語頭や語中では -i, 語末では -y とつづる（他のロマンス系言語の多くは y は外来語以外に用いない）。
Toki Pona: kin, nimi pilin o sona e toki kulupu.
ja: また、隣接する ポルトガル語 はスペイン語とよく似ている一方、つづりの発音の違いやアクセントの規則の違い、独特の音韻変化などがあるため、しばしばアクセント記号が付加され、スペイン語式に読み換えられる。
Toki Pona: toki Epanja (toki Epanja la: español ) anu toki Katejano (toki Epanja la: castellano ) li toki pi kulupu toki Loma li tan ma Epanja .
zh: 西班牙語 （西班牙語： Español ），又稱 卡斯蒂利亚語 （ Castellano ），是 印歐語系 中 羅曼語族 的一種語言，通行的地區主要為 西班牙 以及許多曾經被西班牙殖民的 拉丁美洲國家 。
Toki Pona: * Ch en LL li lon ala tan sitelen, taso li jo e nimi ante tan c + h en l + l taso sina li ken toki e "ce ache" en "doble ele" la sina li wile kepeken ala e nimi ante.
zh: 根據1994年西班牙皇家學院的決定，「CH」跟「LL」不再作為單獨的字母出現在字母表中。
Toki Pona: tan k, jan li ken ante tan c en q, taso g li jo ala e ante sitelen, taso c, c li jo e q.
zh: 字母 ü 用于字母组合 güe 和 güi 来表示 u 是发音的，因为其他的组合 gue 、 gui 中， u 是不发音的。
Toki Pona: [kasteˈʎano] [kasteˈʝano] [kasteˈjano]
ko: 아르헨티나, 파라과이, 페루, 우루과이, 칠레에서는 스페인어를 '에스파뇰'보다 '카스테야노'(카스티야어)라고 부르길 선호한다.
Toki Pona: pali ni li tan pali kulupu nanpa wan la: nimi lili + nasa pini (ab) + kalama lili kin (a) + jan pini pi tenpo ni (taso -o li kama tawa -a)
ko: 에스파냐어의 통시적 음운에서 주요한 특징으로는 연음화 ( 라틴어 : vita 가 스페인어 : vida 가 됨), 구개음화 ( 라틴어 : annum 이 스페인어 : año 가 되고, 라틴어 : anellum 이 스페인어 : anillo 가 됨), 속라틴어 단모음 e와 o의 이중모음화 (어간 변화, 라틴어 : terra 가 스페인어 : tierra 가 되며, 라틴어 : novus 가 스페인어 : nuevo 가 됨)가 있다.
Toki Pona: toki Epanja (toki Epanja la: español ) anu toki Katejano (toki Epanja la: castellano ) li toki pi kulupu toki Loma li tan ma Epanja .
ar: اللغة الإسبانية (ب الإسبانية : Español ) أو القشتالية (ب الإسبانية : Castellano ) 
هي اللغة الرسمية للمملكة الإسبانية وهي أيضاً الرسمية لمعظم بلدان أمريكا الجنوبية وأمريكا الوسطى ، وإحدى اللغتين اللتين يتكلم بهما سكان بورتوريكو ويتكلم اللغة الإسبانية ما بين 477 إلى 572 مليون شخص كلغة أم على النطاق العالمي، وهي أكثر اللغات الرومانسية رواجاً.
Toki Pona: wawa Akuta li jo e wawa tan toki ilo nanpa pini, wawa Jana li jo e wawa tan toki ilo nanpa pi wan weka pini.
ar: وعلى سبيل المثال، في جملة (حيتنا) حيث يأتي الفعل (حيا) قبل الضمير المتصل المفعول به (نا)، ويقابل هذه الجملة في اللغة الأسبانيةElla Nos Saludo.وفيما يتعلق بالصفات الوصفية في اللغة الأسبانية، فإن موقعها يكون في الجملة عادة بعد الأسماء التي تصفها.
Toki Pona: toki tonsi li pini e "-e" tan wan, e "-es" tan mute, taso toki tonsi li kepeken mute ala.
ar: الكثير من الاختلاف اللهجات في لفظ الحروف، ففي غالبية اللهجات الأوروبية من اللغة يتم لفظ الحرفي c و z كثاء أما بين اللهجات الأميركية يتم لفظهما كسين.
Toki Pona: nimi lili li mama tan sina li weka e -ar e -er e -ir (amar: am-, comer: com-, vivir: viv-)
ar: وتصنف الأفعال الأسبانية طبقاً لنهايات الصيغ المصدرية لها، إلى ثلاث مجموعات: الأفعال المنتهية بـAr مثل (andar) (يمشي) والأفعال المنتهية ب (ER) مثل (correr) (يجري) والأفعال المنتهية ب (Ir)مثل (vivir) (يعيش).
Toki Pona: nimi lili + kalama lili kin + nasa pini (r(e)) + jan pini pi tenpo ni (taso wan pi jan nanpa wan (-o) li kama tawa -é en wan pi jan nanpa san li kama tawa -á en -n li kama tawa -an)
ar: وتكون معظم الأسماء التي تدل على شخص مذكر أو حيوان مذكر أو تلك التي تنتهي ب (o) أو (i) أو(r) أسماء مذكرة.
Toki Pona: pali ni li tan pali kulupu nanpa wan la: nimi lili + nasa pini (ab) + kalama lili kin (a) + jan pini pi tenpo ni (taso -o li kama tawa -a)
ar: ونلاحظ أنه في الجملة الاستفهامية، توضع علامة استفهام مقلوبة قبل الكلمة الأولى، وعلامة استفهام عادية بعد الكلمة الأخيرة.
Toki Pona: nimi pali + kalama lili (a anu ie) + ndo
ar: وتُجمع الأسماء والصفات بإضافة (S) إلى تلك التي تنتهي بأصوات صائتة، و(Es) إلى تلك التي تنتهي بأصوات صامتة.
Toki Pona: [kasteˈʎano] [kasteˈʝano] [kasteˈjano]
he: השם Castellano (נהגה קסטלְיאנו, קסטֶיַאנוֹ, קסטֶזַ'אנוֹ או קסטשאנו בניבים שונים) נגזר משמה של ממלכת קסטיליה ממנה התפתחה ספרד .
Toki Pona: toki Epanja (toki Epanja la: español ) anu toki Katejano (toki Epanja la: castellano ) li toki pi kulupu toki Loma li tan ma Epanja .
he: ספרדית (בספרדית: Español אֶספָּנְיוֹל; בניבים דרום אמריקאיים נהגה אֶפָּנְיוֹל) או קסטילית ( Castellano קַסְטֶיַאנוֹ), היא שפה איברו-רומאנית מתוך קבוצת השפות הרומאניות במשפחת השפות ההודו־אירופיות וקרובה במיוחד ל פורטוגזית ו גליסית .
Toki Pona: sitelen Lasina pi ale ala li lon toki Epanja: sitelen W en sitelen K li lon nimi pi toki ante taso.
he: בספרדית 29 אותיות שמתוכן שתיים – K ו- W – הן לא חלק אינטגרלי מהשפה עצמה ומשמשות אך ורק במילים שאולות משפות אחרות, ואות אחת – H – שאינה נהגית כלל.
Toki Pona: nimi lili + kalama lili kin + nasa pini (r(e)) + jan pini pi tenpo ni (taso wan pi jan nanpa wan (-o) li kama tawa -é en wan pi jan nanpa san li kama tawa -á en -n li kama tawa -an)
he: למעשה כאשר מילה נגמרת באחת מאותיות: n,o,r,m,l אזי המילה היא זכר.
Toki Pona: * Ci en Ce li kalama e kalama  (θ~s, x~h, g) taso Ca en Co en Cu li kalama e kalama wan (k, g~ɣ, gw/w), cC li kalama sama k, guC li kalama tawa [gu] en C, gC li ken kalama sama g en C anu j en C lon ma Epanja (lag li kalama tan [lax] anu [lag]).
tr: Bir örnek olarak 'çift l' ( ll ) sesi, İspanya'da y gibi okunurken, Güney Amerika'da ş (Arjantin), c (Kolombiya) ya da j olarak okunur.
Toki Pona: nimi pi toki Epanja li jo e sona tan ni li wan taso ni li namako tan wan (mute, luka...)
tr: İspanyolca öğrenmenin bu matematiksel yapısı, sıfat ve zarfların kısaltma amaçlı olarak yüklem sonuna eklenmesi, tüm zamanlar için ayrı çekim şekli ve dilek kiplerinin ( subjuntivo ) kullanılması gibi zorlukları vardır.
Toki Pona: nimi lili + kalama lili kin + nasa pini (r(e)) + jan pini pi tenpo ni (taso wan pi jan nanpa wan (-o) li kama tawa -é en wan pi jan nanpa san li kama tawa -á en -n li kama tawa -an)
tr: Ünlü harfle veya "n" veya "s" harfleriyle bitiyorsa ve son hecesi vurgulu değilse, o hecenin vurgu işareti yazılmaz.
Toki Pona: toki Epanja (toki Epanja la: español ) anu toki Katejano (toki Epanja la: castellano ) li toki pi kulupu toki Loma li tan ma Epanja .
la: Lingua Hispanica, vel Castillana aut Castellanica (vulgo español et castellano ), est lingua Romanica in grege Ibero-Romanico qui, ex nonnullis dialectibus linguisque in septentrionalibus Paeninsulae Ibericae marginibus per saeculum decimum crescens, graduatim per Regnum Castellae percrebuit ut prima gubernationis commerciique lingua in Imperio Hispanico fieret.
Toki Pona: toki Epanja (toki Epanja la: español ) anu toki Katejano (toki Epanja la: castellano ) li toki pi kulupu toki Loma li tan ma Epanja .
el: Τα ισπανικά είναι μια από τις επίσημες γλώσσες των Ηνωμένων Εθνών και της Ευρωπαϊκής Ένωσης .
Toki Pona: ma Epanja en ma mute pi toki ni li kepeken nimi Katejano, anu nimi Kateja, tan ni: toki ni li tan ma Kasija ( Castilla ) .
el: Οι Ισπανοί αποκαλούν τη γλώσσα τους εσπανιόλ (español) όταν τη συγκρίνουν ή την ταξινομούν μαζί με γλώσσες άλλων χωρών, αλλά την αποκαλούν καστεγιάνο (castellano) από την περιοχή της Καστίλης όταν τη συγκρίνουν με άλλες γλώσσες της Ισπανίας όπως η γαλικιανή , η Βασκική και η καταλανική / βαλενθιανή .
Toki Pona: lipu lawa pi ma Epanja la, toki ale pi ma Epanja li toki Epanja.
el: Το ισπανικό σύνταγμα του 1978 χρησιμοποιεί τον όρο castellano ως ορισμό της επίσημης γλώσσας του κράτους, διακρίνοντάς τη από τις las demás lenguas españolas («τις άλλες ισπανικές γλώσσες»).
Toki Pona: sitelen pi toki Epanja:
el: Η πρώτη γραμματική για την ισπανική γλώσσα ( Gramática de la Lengua Castellana ) γράφτηκε στη Σαλαμάνκα , της Ισπανίας, το 1492 από τον Έλιο Αντόνιο ντε Νεμπρίχα .
Toki Pona: open luka li jo e sitelen kule Sinte ("Tilde") anu sitelen kule sewi ("acento agudo").
el: Στη Βόρεια Αμερική και στην Καραϊβική , τα ισπανικά ομιλούνται επίσης από πληθυσμιακές ομάδες στην Αρούμπα , στον Καναδά (κυρίως στο Τορόντο και στο Μόντρεαλ ), στις Ολλανδικές Αντίλλες (κυρίως στα Μποναίρ , Κουρασάο και Άγιος Μαρτίνος (Ολλανδία) ), Τρινιντάντ και Τομπάγκο , και στις Αμερικανικές Παρθένους Νήσους (Παρθένους Νήσους και κυρίως στο Σαιντ Κρουά ).
Toki Pona: nimi li ken e wawa Akuta e wawa Jana e wawa Etukula.
el: Κύρια χαρακτηριστικά των νοτίων διαλέκτων που σε μεγάλο βαθμό μεταφέρθηκαν στην Αμερική όπου ισχύουν μέχρι σήμερα υπήρξαν η σύγχυση των μεσαιωνικών φωνημάτων /dz/, /ts/, /s/ και /z/ σε ένα οδοντικό /s/ (που παρήγαγε δύο εναλλακτικές: την προφορά ενός χειλοδοντικού αλλόφωνου γνωστό ως θεθέο και την προφορά ενός φατνιακού αλλόφωνου, γνωστό ως σεσέο ), η σύγχυση πλαγίου και προσεγγιστικού ουρανικού, η απώλεια του ενδοφωνηεντικού /d/ και των κορωνικών συμφώνων στη συλλαβική έξοδο.
Toki Pona: nimi lili + kalama lili kin + nasa pini (r(e)) + jan pini pi tenpo ni (taso wan pi jan nanpa wan (-o) li kama tawa -é en wan pi jan nanpa san li kama tawa -á en -n li kama tawa -an)
el: Το ίδιο αρνητικό νόημα ισχύει και για το λατινικό sinistra(m) ( σκοτεινό, ατυχές e").
Toki Pona: lipu Tepitaka ( toki Sankita la: त्रिपिटक [trɪˈpɪʈɐkɐ], toki Pali la: Tipiṭaka [tɪˈpɪʈɐkɐ], toki Sonko la: 大藏經 Dàzàngjīng ) li kulupu pi lipu mute, li jo e sitelen sewi mute pi nasin Puta anu lipu sewi mute, sama lipu Tepitaka Pali .
en: Some of these collections are also called Tipiṭaka ( Pali: [tɪˈpɪʈɐkɐ] ) or Tripiṭaka ( Sanskrit: [trɪˈpɪʈɐkɐ] ) , meaning "Triple Basket", a traditional term for the three main divisions of some ancient canons.
Toki Pona: lipu Tepitaka ( toki Sankita la: त्रिपिटक [trɪˈpɪʈɐkɐ], toki Pali la: Tipiṭaka [tɪˈpɪʈɐkɐ], toki Sonko la: 大藏經 Dàzàngjīng ) li kulupu pi lipu mute, li jo e sitelen sewi mute pi nasin Puta anu lipu sewi mute, sama lipu Tepitaka Pali .
ru: Tam tạng), что переводится с санскрита как «три корзины (текстов мудрости)» — свод раннебуддийских священных текстов , созданных в V—III вв.
Toki Pona: lipu Tepitaka ( toki Sankita la: त्रिपिटक [trɪˈpɪʈɐkɐ], toki Pali la: Tipiṭaka [tɪˈpɪʈɐkɐ], toki Sonko la: 大藏經 Dàzàngjīng ) li kulupu pi lipu mute, li jo e sitelen sewi mute pi nasin Puta anu lipu sewi mute, sama lipu Tepitaka Pali .
uk: У буддійському світі існує безліч версій Трипітаки, в які входить величезна кількість різних текстів.
Toki Pona: lipu Tepitaka ( toki Sankita la: त्रिपिटक [trɪˈpɪʈɐkɐ], toki Pali la: Tipiṭaka [tɪˈpɪʈɐkɐ], toki Sonko la: 大藏經 Dàzàngjīng ) li kulupu pi lipu mute, li jo e sitelen sewi mute pi nasin Puta anu lipu sewi mute, sama lipu Tepitaka Pali .
fr: Le Tripitaka ( sanskrit IAST : Tripiṭaka ; pali : Tipiṭaka ; tri : trois, piṭaka : corbeille) ou Trois corbeilles est l'appellation qui désigne l'ensemble des textes du canon bouddhique .
Toki Pona: lipu Tepitaka ( toki Sankita la: त्रिपिटक [trɪˈpɪʈɐkɐ], toki Pali la: Tipiṭaka [tɪˈpɪʈɐkɐ], toki Sonko la: 大藏經 Dàzàngjīng ) li kulupu pi lipu mute, li jo e sitelen sewi mute pi nasin Puta anu lipu sewi mute, sama lipu Tepitaka Pali .
pt: Tripitaca ( sânscrito : Tripiṭaka ) ou Tipitaca ( páli : Tipiṭaka ), que significa "Tripla Cesta", é o termo tradicional para coleções antigas de escrituras sagradas budistas .
Toki Pona: lipu Tepitaka ( toki Sankita la: त्रिपिटक [trɪˈpɪʈɐkɐ], toki Pali la: Tipiṭaka [tɪˈpɪʈɐkɐ], toki Sonko la: 大藏經 Dàzàngjīng ) li kulupu pi lipu mute, li jo e sitelen sewi mute pi nasin Puta anu lipu sewi mute, sama lipu Tepitaka Pali .
it: Il Canone buddista è l'insieme dei testi sacri del Buddismo, tradizionalmente indicati come Tripiṭaka ("tre canestri") e suddivisi in tre canoni: il Canone pāli (o Pāli Tipiṭaka ), il Canone cinese (大藏經, Dàzàng jīng ), e il Canone tibetano (composto dal Kangyur e dal Tanjur ), così denominati in base alla lingua degli scritti.
Toki Pona: lipu Tepitaka ( toki Sankita la: त्रिपिटक [trɪˈpɪʈɐkɐ], toki Pali la: Tipiṭaka [tɪˈpɪʈɐkɐ], toki Sonko la: 大藏經 Dàzàngjīng ) li kulupu pi lipu mute, li jo e sitelen sewi mute pi nasin Puta anu lipu sewi mute, sama lipu Tepitaka Pali .
vi: Tripiṭaka (tiếng Phạn: त्रिपिटक), hay Tipiṭaka (trong tiếng Pāli), có nghĩa là "Ba cái giỏ".
Toki Pona: tenpo pini pi ma Palata la, lipu pi nasin Puta li lon kipisi 3 ni:
vi: Theo truyền thống, nó hàm chỉ đến phương pháp phân loại kinh điển Phật giáo thành 3 phần tạo thành kinh điển Phật giáo , gồm: Kinh tạng (zh.
Toki Pona: lipu Tepitaka ( toki Sankita la: त्रिपिटक [trɪˈpɪʈɐkɐ], toki Pali la: Tipiṭaka [tɪˈpɪʈɐkɐ], toki Sonko la: 大藏經 Dàzàngjīng ) li kulupu pi lipu mute, li jo e sitelen sewi mute pi nasin Puta anu lipu sewi mute, sama lipu Tepitaka Pali .
ja: 三蔵 （さんぞう、 巴 : Tipiṭaka , ティピタカ 、 梵 : Tripiṭaka , トリピタカ ）は、 仏教 における 経蔵 ・ 律蔵 ・ 論蔵 の3つのことであり、仏教の典籍を総称したもの 。
Toki Pona: lipu Tepitaka ( toki Sankita la: त्रिपिटक [trɪˈpɪʈɐkɐ], toki Pali la: Tipiṭaka [tɪˈpɪʈɐkɐ], toki Sonko la: 大藏經 Dàzàngjīng ) li kulupu pi lipu mute, li jo e sitelen sewi mute pi nasin Puta anu lipu sewi mute, sama lipu Tepitaka Pali .
zh: 三藏 （ 梵语 ： त्रिपिटक ， tripiṭaka ； 巴利語 ： Tipiṭaka ）， 佛教 術語，佛教經典的分類法，即 經 、 律 、 論 三種類別的佛典，包含 ： 經藏 （ sūtrapiṭaka ）、 律藏 （ vinayapiṭaka ）、 論藏 （ abhidharmapiṭaka ），三者合稱三藏，或分为十二类的 佛語 ，亦稱為 十二分教 ，即契經、應頌、記別、諷頌、自說、因緣、譬喻、本事、本生、方廣、稀有、論議。
Toki Pona: lipu Tepitaka ( toki Sankita la: त्रिपिटक [trɪˈpɪʈɐkɐ], toki Pali la: Tipiṭaka [tɪˈpɪʈɐkɐ], toki Sonko la: 大藏經 Dàzàngjīng ) li kulupu pi lipu mute, li jo e sitelen sewi mute pi nasin Puta anu lipu sewi mute, sama lipu Tepitaka Pali .
ko: 대체적으로 경은 깨달은 자로서의 고타마 붓다 의 말씀 또는 가르침, 논은 고타마 붓다 이후의 제자들이 경과 율에 대한 주석 등을, 율은 특히 계율에 대한 내용이다.
Toki Pona: lipu Tepitaka ( toki Sankita la: त्रिपिटक [trɪˈpɪʈɐkɐ], toki Pali la: Tipiṭaka [tɪˈpɪʈɐkɐ], toki Sonko la: 大藏經 Dàzàngjīng ) li kulupu pi lipu mute, li jo e sitelen sewi mute pi nasin Puta anu lipu sewi mute, sama lipu Tepitaka Pali .
pl: Tipitaka – zbiór nauk buddyjskich , spisany w języku palijskim .
Toki Pona: nanpa jan la, ona li toki nanpa tu lon ma Setapika.
pt: É falado como língua materna por 8,2 milhões de pessoas e por 11 milhões como segunda língua, na África do Sul, principalmente na Província do Cabo Oriental ; no total, incluindo-se outros países, o número de falantes chega a 19,2 milhões de pessoas.
Toki Pona: nanpa jan la, ona li toki nanpa tu lon ma Setapika.
he: קוסה מדוברת כשפה ראשונה על ידי כ-8.2 מיליון איש, ועל ידי 11 מיליון נוספים כשפה שנייה בדרום אפריקה, בעיקר במחוז הכף המזרחי .
Toki Pona: nanpa jan la, ona li toki nanpa tu lon ma Setapika.
el: Η συγκεκριμένη γλώσσα ομιλείται ως πρώτη γλώσσα από περίπου 8,2 εκατομμύρια ανθρώπους και από άλλα 11 εκατομμύρια ως δεύτερη γλώσσα στη Νότια Αφρική, κυρίως στο Ανατολικό Ακρωτήριο , το Δυτικό Ακρωτήριο , το Βόρειο Ακρωτήριο και το Γκαουτένγκ .
Toki Pona: tawa nasin Mawajana la, tawa nasin Wasajana la, awen lipu li pona tawa nasin Telawata, lon sona pilin, lon sona lawa, lon sona toki.
en: In contrast to Mahāyāna and Vajrayāna , Theravāda tends to be conservative in matters of the theoretical study ( pariyatti ) of the doctrine ( Dhamma ) and monastic discipline ( Vinaya ).
Toki Pona: kin la, nasin Telawata li pilin e ni: jan Puta li suli tawa nasin Mawajana la, jan Puta ni mute li lon ala tawa nasin Telawata, sama jan Amitapa , sama jan Walosana , tan ni: jan ni li lon ala lipu ona.
en: Consequently, Theravāda generally does not recognize the existence of many Buddhas and bodhisattvas believed by the Mahāyāna school, such as Amitābha and Vairocana , because they are not found in their scriptures.
Toki Pona: ona li mute lon ma Lanka , lon ma Kanpusi , lon ma Lajo , lon ma Mijama , lon ma Tawi .
ru: Со временем ланкийская Тхеравада распространилась и стала доминирующей религией не только на Шри-Ланке, но и на большей части Юго-Восточной Азии ( Камбоджа , Лаос , Мьянма , Таиланд ).
Toki Pona: lipu Tepitaka Pali li lipu pi pini nanpa wan lon nasin Puta , li lon toki Pali .
ru: Из-за этого в палийской Абхидхамме даже пали paramattha-sacca («высшая истина», санскр.: paramatma-satya) объясняется с помощью концепций, хотя само абсолютное не является продуктом концептуальной функции ума ( пали paññatti ), его нельзя объяснить без посредничества paññatti .
Toki Pona: nasin toki ni li nasin toki sewi, li nasin toki lawa .
ru: В этом тексте также говорится, что «все дхаммы являются путями обозначения (paññatti)», «все дхаммы являются путями толкования ( пали nirutti )» и что «все дхаммы являются способами выражения ( пали adhivacana )».
Toki Pona: kin la, nasin Telawata li pilin e ni: jan Puta li suli tawa nasin Mawajana la, jan Puta ni mute li lon ala tawa nasin Telawata, sama jan Amitapa , sama jan Walosana , tan ni: jan ni li lon ala lipu ona.
ru: Кроме того, согласно Цзе Фу Куану, в Дхаммасангани дхаммы не являются высшей реальностью по сравнению с обычными конструкциями, подобным личностям.
Toki Pona: nasin Telawata li kipisi nasin pi nasin Puta , li lon tenpo pi suli nanpa wan, li awen lon tenpo lon.
uk: Буддизм школи Тхеравада також традиційно практикують деякі національні меншини Південно-Західного Китаю, В'єтнаму, Бангладеш, Малайзії.
Toki Pona: lipu Tepitaka Pali li lipu pi pini nanpa wan lon nasin Puta , li lon toki Pali .
uk: У той час як буддисти махаяни створили буддійське писання для кожної пізнішої буддійської теорії, буддисти тхеравади успадкували палійський сансанг, в якому той самий зміст записаний сингальською та іншими етнічними писемностями.
Toki Pona: nasin Telawata li kipisi nasin pi nasin Puta , li lon tenpo pi suli nanpa wan, li awen lon tenpo lon.
be: : थेरवाद , літаральна «вучэнне старэйшын») — рэлігійна - філасофская школа і адзін з галоўных канцэптуальных напрамкаў будызму .