NetherQuartz/tokipona-mined-pairs huggingface dataset:
Toki Pona: kulupu jan An ( 汉族 ) li kulupu suli.
it: Le grandi minoranze etniche comprendono gli zhuang 壮族 (16 milioni), i manciù 满族 (10 milioni), i cinesi hui 回族 (9 milioni), i miao /Hmong 苗族 (8 milioni), gli uiguri 维吾尔 (7 milioni), gli yi 彝族 (7 milioni), i tujia 土家族 (5,75 milioni), i mongoli 蒙古族 (5 milioni), i tibetani 藏族 (5 milioni), i buyei 布依族 (3 milioni) e i coreani 朝鲜族 (2 milioni).
Toki Pona: ma Sonko ( toki Sonko la: 中国, Zhōngguó anu 中华人民共和国 zhōnghuárénmínggònghéguó [tʂʊŋ˥xwa˧˥ ʐən˧˥min˧˥ kʊŋ˥˩xɤ˧˥kwɔ˧˥] o kute , "kulupu pi lawa jan pi ma Sonko") li ma lon ma Asija .
de: Die Volksrepublik China ( chinesisch 中华人民共和国 , Pinyin Zhōnghuá Rénmín Gònghéguó [ tʂʊŋ˥xwa˧˥ ʐən˧˥min˧˥ kʊŋ˥˩xɤ˧˥kwɔ˧˥ ] ), allgemein als China ( bundesdeutsches Hochdeutsch [ ˈçiːna ], österreichisches Deutsch [ ˈkiːna ], chinesisch 中国 , Pinyin Zhōngguó [ tʂʊŋ˥kwɔ˧˥ ], historisch Sina ; in Abgrenzung bzw.
Toki Pona: ma Sonko li lon poka pi ma mute; ma Soson en ma Losi en ma Monkolu en ma Kasatan en ma Kilisa en ma Tosiki en ma Akanisan en ma Pakisan en ma Palata en ma Nepalu en ma Tuku en ma Mijanma en ma Lajo en ma Wije li lon poka ona.
de: Diese sind gegen den Uhrzeigersinn: Nordkorea im Nordosten, dann Russland und die Mongolei , westwärts folgen Kasachstan , Kirgisistan , Tadschikistan , Afghanistan und Pakistan , gegen Süden und Südwesten folgen Indien , Nepal und Bhutan , schließlich Myanmar , Laos und Vietnam .
Toki Pona: tenpo utala li kama la, kulupu lawa mama An ( 漢朝, Hàncháo ) li wan sin e ma Sonko.
de: Der Zentralregierung entglitt die Kontrolle über die Politik Chinas, das Land zersplitterte, die Militärgouverneure der Provinzen und Hunderte Kriegsherren kämpften während der Kriegsherrenzeit in wechselnden Allianzen um Einfluss.
Toki Pona: ma Sonko li lon poka pi ma mute; ma Soson en ma Losi en ma Monkolu en ma Kasatan en ma Kilisa en ma Tosiki en ma Akanisan en ma Pakisan en ma Palata en ma Nepalu en ma Tuku en ma Mijanma en ma Lajo en ma Wije li lon poka ona.
vi: Trung Quốc bao gồm phần lớn khu vực Đông Á , giáp với Việt Nam , Lào , Myanmar , Ấn Độ , Bhutan , Nepal , Pakistan , Afghanistan , Tajikistan , Kyrgyzstan , Kazakhstan , Nga , Mông Cổ , và Triều Tiên .
Toki Pona: suli ma la, ma Sonko li nanpa tu wan lon ma ale.
vi: Trung Quốc là quốc gia lớn thứ ba trên thế giới xét theo diện tích đất và là quốc gia lớn thứ ba hoặc bốn về tổng diện tích, sau Nga , Canada , và có thể là Hoa Kỳ .
Toki Pona: tenpo pini suli la, kulupu jan suli en kulupu lawa li lon ma Sonko.
vi: Mặc dù triều Hán chính thức bãi bỏ hệ tư tưởng chính thức của triều Tần là Pháp gia, song những thể chế và chính sách Pháp gia vẫn tồn tại và tạo thành nền tảng cho chính phủ triều Hán.
Toki Pona: nimi "Sonko" lon toki pona li kama tan nimi Zhōngguó (中国) lon toki Sonko .
vi: Tên gọi thông thường trong tiếng Trung là Trung Quốc ( giản thể : 中国 ; phồn thể : 中國 ; bính âm : Zhōngguó ).
Toki Pona: jan li toki e ni: ma lawa nanpa wan lon ma Sonko li ma pi kulupu lawa mama Sija ( toki Sonko la: 夏朝, Xiàcháo ) li kama lon tenpo sike 2070 BCE anu tenpo poka.
vi: Theo truyền thuyết Trung Hoa, triều đại đầu tiên có tổ chức nhà nước quy củ là nhà Hạ , bắt đầu từ khoảng năm 2070 TCN.
Toki Pona: taso, sitelen toki ala li kama tan tenpo ni.
vi: Phát hiện ở Nhị Lý Đầu cho thấy tổ chức nhà nước cai trị đã xuất hiện ở Trung Hoa từ hơn 4.000 năm trước, nhưng do không tìm thấy cổ vật có văn tự ghi chép, nên vẫn chưa rõ về việc liệu các di chỉ ở Nhị Lý Đầu là di tích của triều Hạ hay là của một triều đình khác cùng thời kỳ.
Toki Pona: sitelen toki li kama lon ma Sonko lon tenpo pi kulupu lawa mama San ( 商朝, Shāng cháo ) .
vi: Theo truyền thuyết, Nhà Hạ truyền được 17 đời vua , từ Hạ Vũ đến Hạ Kiệt , được hơn 400 năm thì bị diệt về tay vua Thành Thang của nhà Thương .
Toki Pona: ona li wan e ma Sonko lon tenpo sike 221 BCE.
vi: Thời kỳ Chiến Quốc kết thúc vào năm 221 TCN , sau khi nước Tần chinh phục sáu vương quốc khác và thiết lập quốc gia phong kiến tập quyền thống nhất đầu tiên.
Toki Pona: kulupu lawa Tasin li kulupu lawa mama nanpa pini.
vi: Sang đến thời cận đại, nhà Thanh - triều đại phong kiến cuối cùng suy yếu, quốc gia này bị các nước đế quốc xâu xé sau chiến tranh Nha phiến và trở thành một vùng lãnh thổ bán thuộc địa trong vòng 100 năm .
Toki Pona: tenpo sike 1949 la kulupu Komintan li tawa ma Tawan .
vi: Cuối cùng, Đảng Cộng sản đánh bại Quốc Dân Đảng và thành lập nước Cộng hòa Nhân dân Trung Hoa vào ngày 1 tháng 10 năm 1949 trong khi Quốc Dân Đảng di dời chính phủ Trung Hoa Dân Quốc đến đảo Đài Loan .
Toki Pona: ma Sonko li ma suli mute li ma suli nanpa wan.
vi: Trường Giang và Hoàng Hà lần lượt là các sông dài thứ 3 và thứ 6 trên thế giới, hai sông này bắt nguồn từ cao nguyên Thanh Tạng và chảy hướng về vùng bờ biển phía đông.
Toki Pona: jan mute mute pi ma Sonko li awen lon poka pi telo suli Pasipi.
vi: Đường bờ biển của Trung Quốc trải dọc theo Thái Bình Dương và dài 14.500 km, giáp với các biển Bột Hải , Hoàng Hải , Hoa Đông và biển Đông .
Toki Pona: kulupu jan mute pi tan ante li lon ma Sonko.
vi: Điều tra nhân khẩu năm 2010 cho thấy có 593.832 công dân ngoại quốc cư trú tại Trung Quốc, các nhóm lớn nhất đến từ Bắc Triều Tiên (120.750), Hoa Kỳ (71.493) và Nhật Bản (66.159).
Toki Pona: kulupu jan ante li lili.
vi: Người Hán là dân tộc đơn lẻ lớn nhất trên thế giới, chiếm thiểu số tại Tây Tạng và Tân Cương và đông hơn các dân tộc khác tại các đơn vị hành chính cấp tỉnh còn lại.
Toki Pona: kulupu lawa pi ma Sonko li toki e ni: ma Sonko la, kulupu jan mute mute luka luka luka wan pi tan sama li lon.
vi: Trung Quốc chính thức công nhận 56 dân tộc riêng biệt, dân tộc đông dân nhất là người Hán , chiếm khoảng 91,51% tổng dân số.
Toki Pona: ma Sonko ( toki Sonko la: 中国, Zhōngguó anu 中华人民共和国 zhōnghuárénmínggònghéguó [tʂʊŋ˥xwa˧˥ ʐən˧˥min˧˥ kʊŋ˥˩xɤ˧˥kwɔ˧˥] o kute , "kulupu pi lawa jan pi ma Sonko") li ma lon ma Asija .
ja: 中華人民共和国 （ちゅうかじんみんきょうわこく、 簡体字 : 中华人民共和国 ; 繁体字 : 中華人民共和國 ; 拼音 : Zhōnghuá Rénmín Gònghéguó ）、通称 中国 （ちゅうごく、 拼音 : Zhōngguó ）は、 東アジア に位置する 社会主義国家 。
Toki Pona: ma Sonko li lon poka pi ma mute; ma Soson en ma Losi en ma Monkolu en ma Kasatan en ma Kilisa en ma Tosiki en ma Akanisan en ma Pakisan en ma Palata en ma Nepalu en ma Tuku en ma Mijanma en ma Lajo en ma Wije li lon poka ona.
ja: 陸地の国境線は2万2800キロメートルで、東は 朝鮮民主主義人民共和国 、北は モンゴル 、北東は ロシア 、北西は カザフスタン 、 キルギス 、 タジキスタン 、西と南西は アフガニスタン 、 パキスタン 、 インド 、 ネパール 、 ブータン 、南は ミャンマー 、 ラオス 、 ベトナム と接している。
Toki Pona: suli ma la, ma Sonko li nanpa tu wan lon ma ale.
ja: 中華人民共和国は アジア大陸 の東部、 太平洋 の西海岸に位置し、国土は963万4057平方キロメートルと ロシア と カナダ に次ぐ面積であり、世界第3の大きさである 。
Toki Pona: jan mute li toki e ni: ona li nasin lawa pi jan ale ala,ni li tan kulupu Konsantan li lawa e ale.
ja: エコノミスト 誌傘下の研究所 エコノミスト・インテリジェンス・ユニット による 民主主義指数 は世界153位という下位であり独裁政治体制に分類されている（2019年度） 。
Toki Pona: toki mute pi kulupu toki Palata Elopa li kepeken nimi tan nimi ni pi toki Sankita : Cīnna',ken la, Cīnna' li tan toki Sonko ,kon ona li ma Sin ( toki Sonko :秦 qin2),ma Sin li tenpo wan pi ma Sonko lon tenpo pini.
ja: たとえば英名の"China"は、 サンスクリット語 の Cīna ( चीन ) を由来とする ペルシア語 の Chīn ( چین )が由来と考えられる 。
Toki Pona: tenpo sike 1949 la kulupu Komintan li tawa ma Tawan .
ja: 1946年 から激化した 第二次国共内戦 に勝利した 中国共産党 が 1949年 に中華人民共和国を中国大陸に建国、同年中に中華民国政府は、 1945年 の 日本の降伏 に伴い接収していた台湾に移った。
Toki Pona: kulupu Konsantan li lawa e ma Sonko suli.tenpo ni la ma Sonko li jo e lawa ma tu.
ja: それ以来、中華人民共和国は中華民国と「中国における正統政府」の座を巡って対立し、両国共に互いの統治する地域の支配権を主張して譲らなかった（ 台湾問題 ）。
Toki Pona: kulupu nena Imalaja li kipisi ma Sonko tan ma Palata tan ma Nepalu tan ma Tuku.
ja: 東部と東南部は 韓国 、 日本 、 フィリピン 、 ブルネイ 、 マレーシア 、 インドネシア と海を挟んで接している。
Toki Pona: taso, kulupu lawa pi ma Sonko li pilin e ni: ma Tawan li ma kipisi.
ja: ただし日本側の見解としては、中国側による尖閣諸島の領有権主張は、中国の勝手な主張であり、日本が有効に支配しているため、領土問題自体が存在していないとしている。
Toki Pona: kulupu jan An ( 汉族 ) li kulupu suli.
ja: 少数民族のなかでは チワン族 （1,610万人）、 満洲族 （1,000万人）、 回族 （980万人）、 ミャオ族 （890万人）、 ウイグル族 （830万人）、 イ族 （770万人）、 モンゴル族 （580万人）、 チベット族 （540万人）、 プイ族 （300万人）、 朝鮮族 （190万人）が比較的大きな民族集団である。
Toki Pona: kulupu lawa pi ma Sonko li toki e ni: ma Sonko la, kulupu jan mute mute luka luka luka wan pi tan sama li lon.
ja: 中華人民共和国では 漢族 だけでなく、これらの中華人民共和国国内に居住する 少数民族 を含む全ての民族を「 中華民族 」と規定し、中華民族は一体であるという意味合いを持たせている 。
Toki Pona: taso, toki ante mute li lon ma Sonko.
ja: 中国語のほか、 チベット語 （ チベット族 ）や ウイグル語 （ ウイグル族 ）、 チワン語 （ チワン族 ）など、少数民族固有の言語も多数存在するが、公用語は中国語である。
Toki Pona: ma Sonko li lon poka pi ma mute; ma Soson en ma Losi en ma Monkolu en ma Kasatan en ma Kilisa en ma Tosiki en ma Akanisan en ma Pakisan en ma Palata en ma Nepalu en ma Tuku en ma Mijanma en ma Lajo en ma Wije li lon poka ona.
zh: 這些鄰國分别有 越南 、 寮國 、 緬甸 、 印度 、 不丹 、 尼泊爾 、 巴基斯坦 、 阿富汗 、 塔吉克斯坦 、 吉爾吉斯斯坦 、 哈萨克斯坦 、 俄羅斯 、 蒙古國 和朝鮮。
Toki Pona: tenpo pini suli la, kulupu jan suli en kulupu lawa li lon ma Sonko.
zh: 1949年至1971年， 中華民國政府遷台 後，其仍被 國際社會 广泛視為“唯一合法的 中國政府 ”，並拥有 聯合國 的 中國代表權 席位 ；当時的中華人民共和國則被稱為「 紅色中國 」或「 共產中國 」 ，與被稱為「 自由中國 」的 中華民國 相對。
Toki Pona: len sitelen pi ma Sonko li loje li jo e mun seli jelo pi mute luka.mun lili jelo suli li kulupu Konsantan ,ante lili li jan pi pali pan li jan pali (tenpo mute la, pali kiwen ) en jan pi jo mani mute lili lon ma tomo en jan pi jo mani lili pi kulupu jan .
zh: 2022年全年，中華人民共和國各省級行政區及特別行政區人均生產總值分布，2022年中國大陸最富有的地區爲长三角，珠三角和京津冀等沿海地区。
Toki Pona: nimi "Sonko" lon toki pona li kama tan nimi Zhōngguó (中国) lon toki Sonko .
zh: 1971年10月， 聯合國大會 通過《 2758號決議 》，中華人民共和國依此取代中華民國在聯合國的中國代表權席位，「 中國 」也逐漸成為國際社會對中華人民共和國的常見稱呼 。
Toki Pona: toki mute pi kulupu toki Palata Elopa li kepeken nimi tan nimi ni pi toki Sankita : Cīnna',ken la, Cīnna' li tan toki Sonko ,kon ona li ma Sin ( toki Sonko :秦 qin2),ma Sin li tenpo wan pi ma Sonko lon tenpo pini.
zh: 由於目前兩岸分治的 臺海現狀 ，中華人民共和國也常被代指為「 中國大陸 」，與控制 台灣地區 的中華民國相對。
Toki Pona: tenpo sike 1927 la utala insa li open.
zh: 中國 在1945年 抗日戰爭 勝利後，中國共產黨與 當時一黨執政 的 中國國民黨 存有的 政治 及 軍事摩擦 逐漸擴大，最終演變成雙方的 第二次內戰 ；共产党及其下属的 中国人民解放军 在 毛泽东 领导下，對 蔣中正 領導的國民黨政府及其 軍隊 逐步取得軍事優勢。
Toki Pona: tenpo sike 1949 la kulupu Komintan li tawa ma Tawan .
zh: 在控制 中國大部分領土 後，中国共产党与其 聯盟黨派 于1949年10月1日在北京 宣告成立 中华人民共和国中央人民政府 ；中國國民黨領導的 中華民國政府 則不斷往 南 撤退，最終在1949年底 播遷臺灣 ，形成雙方 相隔臺海分治 的格局，构成如今的 台湾问题 。
Toki Pona: kulupu Konsantan li lawa e ma Sonko suli.tenpo ni la ma Sonko li jo e lawa ma tu.
zh: 1990年代後期，中華人民共和國收回 香港 、 澳門 這兩個中國 最後被殖民地 的主權，並將兩地依「 一國兩制 」政策設為特別行政區，實施有別於 中國內地 的 高度自治 。
Toki Pona: taso, kulupu lawa pi ma Sonko li pilin e ni: ma Tawan li ma kipisi.
zh: 依照 憲法 規定，中華人民共和國的 國體 為“ 工人階級 領導的、以 工農聯盟 為基礎的 人民民主專政 的 社會主義國家 ”。
Toki Pona: ma ale la nanpa jan la ma Sonko li suli nanpa tu.
zh: 中华人民共和国是世界上人口 第二多的國家 （现第一为印度）；根據2020年的 第七次全國人口普查 ，中华人民共和国 人口數 約有1,419,936,142人。
Toki Pona: kulupu jan mute pi tan ante li lon ma Sonko.
zh: 在2010年人口普查紀錄中，有593,832名外國公民居住在中华人民共和国，前三名分別來自 韓國 （120,750人）、 美國 （71,493人）和 日本 （66,159人） 。
Toki Pona: kulupu lawa pi ma Sonko li toki e ni: ma Sonko la, kulupu jan mute mute luka luka luka wan pi tan sama li lon.
zh: 中华人民共和国是多民族國家， 政府 登記而正式承認的 民族 群體 共有56個 ，合稱「 中華民族 」。
Toki Pona: ma Sonko ( toki Sonko la: 中国, Zhōngguó anu 中华人民共和国 zhōnghuárénmínggònghéguó [tʂʊŋ˥xwa˧˥ ʐən˧˥min˧˥ kʊŋ˥˩xɤ˧˥kwɔ˧˥] o kute , "kulupu pi lawa jan pi ma Sonko") li ma lon ma Asija .
ko: 중화인민공화국 ( 중국어 간체자 : 中华人民共和国 , 정체자 : 中華人民共和國 , 병음 : Zhōnghuá Rénmín Gònghéguó 중화런민궁허궈 )은 동아시아 에 위치한 국가로 대한민국 에서는 줄여서 중국 본토 ( 중국어 간체자 : 中国大陆 , 정체자 : 中國大陸 , 병음 : Zhōngguó dàlù 중국 본토 )이라고 부르고 있다.
Toki Pona: ma Sonko li lon poka pi ma mute; ma Soson en ma Losi en ma Monkolu en ma Kasatan en ma Kilisa en ma Tosiki en ma Akanisan en ma Pakisan en ma Palata en ma Nepalu en ma Tuku en ma Mijanma en ma Lajo en ma Wije li lon poka ona.
ko: 북동쪽으로 러시아 , 조선민주주의인민공화국 (북조선, 북한), 북쪽으로 러시아 , 몽골 , 서쪽으로는 중앙아시아 의 카자흐스탄 , 키르기스스탄 , 타지키스탄 , 남서쪽으로는 히말라야산맥 을 경계로 남아시아 의 네팔 , 부탄 , 아프가니스탄 , 인도 , 파키스탄 과 접하며, 남쪽으로는 동남아시아 의 라오스 , 미얀마 , 베트남 과 접한다.
Toki Pona: kulupu lawa pi ma Sonko li jo e kulupu wan taso pi nasin lawa .
ko: 1949년 국공 내전 이후 중화인민공화국은 분단국가 로서 하나의 중국 원칙에 따라 중국의 합법 정부는 자국임을 표방하므로, 중화민국 의 독립적 지위를 인정하지 않는다.
Toki Pona: len sitelen pi ma Sonko li loje li jo e mun seli jelo pi mute luka.mun lili jelo suli li kulupu Konsantan ,ante lili li jan pi pali pan li jan pali (tenpo mute la, pali kiwen ) en jan pi jo mani mute lili lon ma tomo en jan pi jo mani lili pi kulupu jan .
ko: 중화인민공화국에는 고도 경제 성장의 이면에, 농업의 저생산성, 농촌의 황폐, 농민의 저소득이라는 3농 문제가 심각하여 경제성장을 방해하는 요인이 되었다.
Toki Pona: toki mute pi kulupu toki Palata Elopa li kepeken nimi tan nimi ni pi toki Sankita : Cīnna',ken la, Cīnna' li tan toki Sonko ,kon ona li ma Sin ( toki Sonko :秦 qin2),ma Sin li tenpo wan pi ma Sonko lon tenpo pini.
ko: 국명의 약칭은 중국( 中国 )이고 중화( 中华 )라고 부르기도 한다.
Toki Pona: jan li toki e ni: ma lawa nanpa wan lon ma Sonko li ma pi kulupu lawa mama Sija ( toki Sonko la: 夏朝, Xiàcháo ) li kama lon tenpo sike 2070 BCE anu tenpo poka.
ko: 중국 고전에 의하면 중국의 첫 왕조는 기원전 2100년에 등장한 하나라 이다.
Toki Pona: taso, sitelen toki ala li kama tan tenpo ni.
ko: 다만 하나라의 존재 자체는 중국 역사학계에 의하여 주장될 뿐, 실제로 하나라의 실존 여부를 증명할 역사적인 사료는 제대로 발굴된 바가 없다.
Toki Pona: tenpo sike 1912 la jan li weka e lawa pi kulupu mama.
ko: 이후 신해혁명 으로 청나라가 무너지고 중국 최초의 공화국인 중화민국 이 1912년에 수립되었으나, 워낙 국내 상황이 혼란스러웠던 탓에 제대로 된 통치를 하지 못했으며 타이완섬 등도 여전히 일본의 영향권 내에 속해있었다.
Toki Pona: tenpo sike 1949 la kulupu Komintan li tawa ma Tawan .
ko: 그러나 1945년부터 1949년 사이에 일어난 국공내전 에서 마오쩌둥 이 이끄는 중국공산당 이 중화민국 정부를 쫒아내고 대륙을 점거하였고, 한때 중국 전역을 다스리던 합법 정부인 중화민국과 장제스 를 위시한 정부 수반들은 공산당을 피해 타이완섬으로 도피, 즉 국부천대 를 하였다.
Toki Pona: kulupu Konsantan li lawa e ma Sonko suli.tenpo ni la ma Sonko li jo e lawa ma tu.
ko: 중화인민공화국은 하나의 중국 정책을 주장하며 중화민국의 국체를 인정하지 않으며, 현재 타이완섬의 중화민국은 옛 중화민국의 참칭 정부라고 주장하고 있다.
Toki Pona: kulupu nena Imalaja li kipisi ma Sonko tan ma Palata tan ma Nepalu tan ma Tuku.
ko: 지형은 서고동저로 동쪽에는 화베이 평원 과 둥베이 평원 등의 평지가 있고, 서쪽에는 티베트고원 , 톈산산맥 등의 험준한 산지가 많다.
Toki Pona: ma Sonko li lawa ala e ma Tawan.
ko: 중화인민공화국은 대만 을 자국 영토로 간주하고 ‘하나의 중국’이라는 사상을 내세워 타이완을 실효적으로 통치하는 중화민국 정부를 절대로 인정하지 않는다.
Toki Pona: ma Sonko ( toki Sonko la: 中国, Zhōngguó anu 中华人民共和国 zhōnghuárénmínggònghéguó [tʂʊŋ˥xwa˧˥ ʐən˧˥min˧˥ kʊŋ˥˩xɤ˧˥kwɔ˧˥] o kute , "kulupu pi lawa jan pi ma Sonko") li ma lon ma Asija .
ar: الصِّينُ ( بالصينية المبسطة : 中国 تشون قُوو؛ بالصينية التقليدية : 中國، بالبين ين : zhōng guó) وتُعرَف رسميًّا باسم جُمْهُورِيَّةُ الصِّينِ الشَّعْبِيَّةُ ( بالصينية المبسطة : 中华人民共和国 تشون هوا رن مِن غون خه قوو؛ بالصينية التقليدية : 中華人民共和國) هي ثاني أكبر دولة في العالم من حيث عدد السكان بعد الهند ، يمثل سكانها 17.4٪ من سكان العالم.
Toki Pona: ma Sonko li lon poka pi ma mute; ma Soson en ma Losi en ma Monkolu en ma Kasatan en ma Kilisa en ma Tosiki en ma Akanisan en ma Pakisan en ma Palata en ma Nepalu en ma Tuku en ma Mijanma en ma Lajo en ma Wije li lon poka ona.
ar: يحد الصين 14 دولة وهي بذلك (إلى جانب روسيا) أكثر البلدان حدودًا مع دول أخرى ؛ باتجاه عقارب الساعة من الجنوب جيران الصين هم: فيتنام ولاوس وبورما والهند وبوتان والنيبال وباكستان وأفغانستان وطاجيكستان وقيرغيزستان وكازاخستان وروسيا ومنغوليا وكوريا الشمالية .
Toki Pona: suli ma la, ma Sonko li nanpa tu wan lon ma ale.
ar: جمهورية الصين الشعبية هي ثاني أكبر بلد في العالم من حيث مساحة البر، وتعدّ الثالثة أو الرابعة فيما يتعلق بالمساحة الكلية.
Toki Pona: tenpo pini suli la, kulupu jan suli en kulupu lawa li lon ma Sonko.
ar: بعد وفاة ماو وانتهاء الثورة الثقافية بدأ دينج شياو بينج والقيادة الصينية الجديدة بإصلاحات في الاقتصاد والانتقال إلى اقتصاد مختلط موجه نحو السوق تحت حكم الحزب الواحد.
Toki Pona: taso, ma lawa Sonko pi tenpo ni li kama lon tenpo sike 1949 kin.
ar: منذ تأسيسها عام 1949 وحتى أواخر عام 1978 ، بني اقتصاد جمهورية الصين الشعبية على النموذج السوفياتي من الاقتصاد المخطط المركزي.
Toki Pona: len sitelen pi ma Sonko li loje li jo e mun seli jelo pi mute luka.mun lili jelo suli li kulupu Konsantan ,ante lili li jan pi pali pan li jan pali (tenpo mute la, pali kiwen ) en jan pi jo mani mute lili lon ma tomo en jan pi jo mani lili pi kulupu jan .
ar: ولكن ذلك لم يمنع ازدياد عدد المدن، واتساع مساحتها وظهور طبقة متوسطة فيها من التجّار والصنّاع وأصحاب الحرف.
Toki Pona: nimi "Sonko" lon toki pona li kama tan nimi Zhōngguó (中国) lon toki Sonko .
ar: بالمقابل تجد اللفظة الفارسية أصلها في الكلمة السنسكريتية " تشيناس " ( بالسنسكريتية : चीन)، وهو الاسم الذي استخدم للصين في بلاد الهند منذ حوالي سنة 150 .
Toki Pona: toki mute pi kulupu toki Palata Elopa li kepeken nimi tan nimi ni pi toki Sankita : Cīnna',ken la, Cīnna' li tan toki Sonko ,kon ona li ma Sin ( toki Sonko :秦 qin2),ma Sin li tenpo wan pi ma Sonko lon tenpo pini.
ar: تُشتق لفظة «الصين» من الكلمة الفارسية " چین " ( نقحرة : تشين)، وهي أيضًا أصل جميع المسميات الأوروبية المعاصرة لتلك البلاد، ويرجع الفضل في إيصال هذا اللفظ إلى أوروبا ، إلى الرحالة البندقي ماركو بولو .
Toki Pona: tenpo utala li kama la, kulupu lawa mama An ( 漢朝, Hàncháo ) li wan sin e ma Sonko.
ar: أعلن قيام الجمهورية الصينية بعد نجاح ثورة «وو تشانغ» التي اندلعت شرارتها في العاشر من أكتوبر عام 1911 ضد حكم أسرة تشينغ للبلاد، وفي الأول من يناير عام 1912 أعلن صن يات سين قيام الجمهورية بالصين رسميا ونصب نفسه رئيسا مؤقتا للبلاد لحين انتخاب رئيسا يحكم البلاد.
Toki Pona: ma Sonko li ma suli mute li ma suli nanpa wan.
ar: تمتد البلاد على مساحة 9.6 مليون كيلومتر مربع (3.7 مليون ميل مربع)، حيث تعدُّ جمهورية الصين الشعبية ثالث أو رابع أكبر من المساحة الإجمالية (اعتمادًا على تعريف ما هو مدرج في هذا المجموع)، وثاني أكبرها وفقًا لمساحة البر.
Toki Pona: kulupu nena Imalaja li kipisi ma Sonko tan ma Palata tan ma Nepalu tan ma Tuku.
ar: التضاريس في الغرب وعرة وعلى علو شاهق حيث تقع جبال الهيمالايا وجبال تيان شان وتشكل الحدود الطبيعية للصين مع الهند وآسيا الوسطى .
Toki Pona: taso, kulupu lawa pi ma Sonko li pilin e ni: ma Tawan li ma kipisi.
ar: تسيطر جمهورية الصين الشعبية سيطرة إدارية فعلية على 22 مقاطعة، وهي تنظر إلى تايوان باعتبارها المقاطعة الثالثة والعشرين، على الرغم من أن الأخيرة تعدّ دولة بحد ذاتها.
Toki Pona: kulupu jan mute pi tan ante li lon ma Sonko.
ar: الأقليات العرقية الكبيرة تشمل قومية تشوانغ (16 مليونًا) والمانشو (10 مليون) وهوي (9 مليون) ومياو (8 مليون) والإيغور (7 مليون) واليي (7 مليون) وتوجيا (5.75 مليون) والمغول (5 ملايين) والتبتيين (5 مليون) وبواي (3 مليون) والكوريين (2 مليون).
Toki Pona: kulupu lawa pi ma Sonko li toki e ni: ma Sonko la, kulupu jan mute mute luka luka luka wan pi tan sama li lon.
ar: تعترف جمهورية الصين الشعبية رسميًا بستة وخمسين مجموعة عرقية أكبرها هي عرقية هان الصينية والذين يشكلون حوالي 91.9% من مجموع السكان.
Toki Pona: taso, toki ante mute li lon ma Sonko.
ar: رغم أن اللغة الصينية تشمل أكثر من 30 ألف مقطع (أو رمز) إلا أنه وحسب إحصاء المقاطع الصينية المكتوبة في الكتب والصحف الحديثة في الوقت الحاضر، يشكل حوالي 3000 مقطع صيني 99% من نسبة المقاطع الصينية المكتوبة المتكررة.
Toki Pona: ma Sonko li lon poka pi ma mute; ma Soson en ma Losi en ma Monkolu en ma Kasatan en ma Kilisa en ma Tosiki en ma Akanisan en ma Pakisan en ma Palata en ma Nepalu en ma Tuku en ma Mijanma en ma Lajo en ma Wije li lon poka ona.
he: היא גובלת ב-14 מדינות: קוריאה הצפונית , רוסיה , מונגוליה , קזחסטן , קירגיזסטן , טג'יקיסטן , אפגניסטן , פקיסטן , הודו, נפאל , בהוטן , מיאנמר , לאוס ו וייטנאם .
Toki Pona: nanpa jan en esun la, ma Sonko li suli nanpa wan.
he: אוכלוסייתה מונה כ-1.4 מיליארד תושבים, נתון הממקם אותה בתור המדינה השנייה בגודל האוכלוסין שלה (אחרי הודו ).
Toki Pona: tenpo ni la, ma Sonko li kama ma wawa .
he: הרפובליקה העממית של סִין (ב סינית מפושטת : 中华人民共和国 , ב פין-יין : Zhōnghuá Rénmín Gònghéguó , בתעתיק: ג'וֹנְגְּ-חוּאָה רֵנְמִין גוֹנְגְ-חֶה-גּוּוֹ; נקראת בקיצור סין העממית , סין הקומוניסטית או רק סין ) היא מדינה ב מזרח אסיה .
Toki Pona: kulupu lawa pi ma Sonko li jo e kulupu wan taso pi nasin lawa .
he: משטרה של סין, אם מתעלמים מהשפעת המפלגה הקומוניסטית על ה פוליטיקה הסינית ואי קיום בחירות ישירות וחופשיות, ייחשב כ משטר פרלמנטרי , אך בפועל מתפקד במבנהו כ משטר נשיאותי הדומה למשטרים הנשיאותיים ב קוריאה הדרומית וב פרו .
Toki Pona: toki mute pi kulupu toki Palata Elopa li kepeken nimi tan nimi ni pi toki Sankita : Cīnna',ken la, Cīnna' li tan toki Sonko ,kon ona li ma Sin ( toki Sonko :秦 qin2),ma Sin li tenpo wan pi ma Sonko lon tenpo pini.
he: כך למשל ב טיבט ובאזורים מסוימים ב סצ'ואן , גאנסו , צ'ינגהאי ו יונאן מונהגת ה טיבטית כשפה רשמית בנוסף למנדרינית, ובנפה האוטונומית שׂי-שְוַאנְג-בּאן-נָה (西双版纳) שבדרום חבל יונאן ניתן לראות שילוט רשמי בשפת בני ה דאי .
Toki Pona: tenpo pini la, kulupu lawa mama li lawa e ma Sonko.
he: למרות העוצמה הכלכלית שלה, לא הצליחה סין לתרגם זאת לעוצמה דיפלומטית, ובמהלך המאה ה-19 נכנסה סין לסדרת מאבקים מול האימפריה הבריטית , שהחלישו אותה משמעותית בהשוואה לאימפריות העולות מאירופה.
Toki Pona: jan li toki e ni: ma lawa nanpa wan lon ma Sonko li ma pi kulupu lawa mama Sija ( toki Sonko la: 夏朝, Xiàcháo ) li kama lon tenpo sike 2070 BCE anu tenpo poka.
he: על פי הערכות, כלכלת סין הייתה הכלכלה הגדולה בעולם למשך תקופה ארוכה, החל מתחילת המאה ה-15 ועד לתחילת המאה ה-19 .
Toki Pona: ma Sonko li ma suli mute li ma suli nanpa wan.
he: הרפובליקה העממית הסינית היא המדינה הרביעית בשטחה בעולם, אחרי רוסיה, קנדה וארצות הברית, והמדינה שגובלת בהכי הרבה מדינות.
Toki Pona: jan mute mute pi ma Sonko li awen lon poka pi telo suli Pasipi.
he: כמעט כל הנהרות בסין נשפכים ל ימים השוליים של האוקיינוס השקט שממזרחהּ: הים הצהוב , ים סין המזרחי ו ים סין הדרומי .
Toki Pona: kulupu jan An ( 汉族 ) li kulupu suli.
he: הרוב המכריע של ה סינים משתייכים ל קבוצה האתנית של ה האן (汉); הם מהווים כ-92% מהאוכלוסייה ומאכלסים כשליש משטחה של המדינה הסינית בלבד.
Toki Pona: ma Sonko ( toki Sonko la: 中国, Zhōngguó anu 中华人民共和国 zhōnghuárénmínggònghéguó [tʂʊŋ˥xwa˧˥ ʐən˧˥min˧˥ kʊŋ˥˩xɤ˧˥kwɔ˧˥] o kute , "kulupu pi lawa jan pi ma Sonko") li ma lon ma Asija .
pl: 中國 ; pinyin Zhōngguó , wymowa ) – państwo w Azji Wschodniej , obejmujące historyczne Chiny (bez Tajwanu ) oraz Tybet i inne ziemie w Azji Środkowej , zamieszkane w sumie przez 56 grup etnicznych .
Toki Pona: ma Sonko li lon poka pi ma mute; ma Soson en ma Losi en ma Monkolu en ma Kasatan en ma Kilisa en ma Tosiki en ma Akanisan en ma Pakisan en ma Palata en ma Nepalu en ma Tuku en ma Mijanma en ma Lajo en ma Wije li lon poka ona.
pl: Są to: Afganistan , Bhutan , Indie , Kazachstan , Kirgistan , Korea Północna , Laos , Mjanma , Mongolia , Nepal , Pakistan , Rosja , Tadżykistan , Wietnam .
Toki Pona: nimi "Sonko" lon toki pona li kama tan nimi Zhōngguó (中国) lon toki Sonko .
pl: Agencje prasowe to: Xinhua She ( Agencja „Nowe Chiny” ) założona w 1931 roku w Yan’anie oraz „Zhongguo Xinwenshe” ( Chińska Agencja Informacyjna ) założona w 1952 roku w Pekinie z myślą o chińskich emigrantach na świecie.
Toki Pona: jan lawa pini ona li jan Puwi ( 溥儀, Puyi ) .
pl: przeprowadzono reformę rolną , w wyniku której pomiędzy 300 milionów chłopów rozdzielono 47 milionów hektarów ziemi, znacjonalizowano głównie wartość zagraniczną, własność miejscowej burżuazji pozostała prywatna.
Toki Pona: ma Sonko li lon poka pi ma mute; ma Soson en ma Losi en ma Monkolu en ma Kasatan en ma Kilisa en ma Tosiki en ma Akanisan en ma Pakisan en ma Palata en ma Nepalu en ma Tuku en ma Mijanma en ma Lajo en ma Wije li lon poka ona.
tr: Rekabet gücünün olduğu başlıca sektörler imalat, perakende, madencilik, çelik, tekstil, otomobil, enerji üretimi, yeşil enerji, bankacılık, elektronik, telekomünikasyon, emlak, e-ticaret ve turizmdir.
Toki Pona: len sitelen pi ma Sonko li loje li jo e mun seli jelo pi mute luka.mun lili jelo suli li kulupu Konsantan ,ante lili li jan pi pali pan li jan pali (tenpo mute la, pali kiwen ) en jan pi jo mani mute lili lon ma tomo en jan pi jo mani lili pi kulupu jan .
tr: Mazu (denizler tanrıçası), Huangdi (Çin ırkının iki kutsal patriğinin biridir), Guandi (savaş ve ticaret tanrısı), Caishen (refah ve zenginlik tanrısı) ve Pangu , en popüler halk kültlerinin arasındadır.
Toki Pona: nimi "Sonko" lon toki pona li kama tan nimi Zhōngguó (中国) lon toki Sonko .
tr: Sevan Nişanyan Etimolojik Sözlüğü'ne göre Türkçedeki "Çin" sözcüğü, Farsça Çīn ( چین ) kelimesinden Türkçeye girmiştir; bunun kökeniyse Soğdcada aynı anlama gelen Çīn sözcüğüdür.
Toki Pona: jan li toki e ni: ma lawa nanpa wan lon ma Sonko li ma pi kulupu lawa mama Sija ( toki Sonko la: 夏朝, Xiàcháo ) li kama lon tenpo sike 2070 BCE anu tenpo poka.
tr: Çin geleneğine göre ilk hanedanlık , MÖ 2.100 civarında ortaya çıkmış Xia Hanedanı idi.
Toki Pona: kulupu Konsantan li lawa e ma Sonko suli.tenpo ni la ma Sonko li jo e lawa ma tu.
tr: Çin, 1937'de Japon İmparatorluğu tarafından işgal edildi ve bu durum, ÇKP ve Kuomintang'ın Japonlara karşı savaşmak için İkinci Birleşik Cephe'yi kurmasına yol açtı.
Toki Pona: kulupu nena Imalaja li kipisi ma Sonko tan ma Palata tan ma Nepalu tan ma Tuku.
tr: Güney Çin'de tepeler ve alçak dağ sıraları hâkimken, merkez-doğuda ise Çin'in iki büyük nehrini oluşturan Sarı Nehir ile Yangtze Nehri 'ne ait deltalar ı vardır.
Toki Pona: jan mute mute pi ma Sonko li awen lon poka pi telo suli Pasipi.
tr: Doğudaki Sarıdeniz ve Doğu Çin Denizi kıyılarında geniş ve yoğun nüfuslu alüvyonlu ovalar ; kuzeydeki İç Moğolistan platosunun kenarlarındaysa büyük alanlar kapsayan çayırlar vardır.
Toki Pona: ma Sonko ( toki Sonko la: 中国, Zhōngguó anu 中华人民共和国 zhōnghuárénmínggònghéguó [tʂʊŋ˥xwa˧˥ ʐən˧˥min˧˥ kʊŋ˥˩xɤ˧˥kwɔ˧˥] o kute , "kulupu pi lawa jan pi ma Sonko") li ma lon ma Asija .
la: Sinae ( Sinice 中国 vel 中國 , Mandarinice Zhōngguó ), rite Res publica popularis Sinarum , est civitas sui iuris in Asia Orientali sita, frequentissima orbis terrarum civitas , cui numerus civium est plus quam 1.4 billiones.
Toki Pona: kulupu Konsantan li lawa e ma Sonko suli.tenpo ni la ma Sonko li jo e lawa ma tu.
la: Maioribus Belli Civilis Sinensis certaminibus confectis, Communistica Sinarum Factio Sinam Continentalem regebat et Res publica Sinarum regebat in Taivania .
Toki Pona: taso, kulupu lawa pi ma Sonko li pilin e ni: ma Tawan li ma kipisi.
la: *Res publica popularis Sinarum affirmat Taivaniam provinciam suam vicesimam tertiam esse, tametsi Taivania hoc tempore administratur a Re publica Sinarum , quae affirmationem RPPS abnuit.
Toki Pona: ma Sonko li lon poka pi ma mute; ma Soson en ma Losi en ma Monkolu en ma Kasatan en ma Kilisa en ma Tosiki en ma Akanisan en ma Pakisan en ma Palata en ma Nepalu en ma Tuku en ma Mijanma en ma Lajo en ma Wije li lon poka ona.
el: Συνορεύει με 14 κράτη: Βιετνάμ , Λάος , Μιανμάρ , Ινδία , Μπουτάν , Νεπάλ , Πακιστάν , Αφγανιστάν , Τατζικιστάν , Κιργιζία , Καζακστάν , Ρωσία , Μογγολία και Βόρεια Κορέα , και με 2 ειδικές Διοικητικές περιοχές, το Μακάου και το Χονκ Κονγκ .
Toki Pona: suli ma la, ma Sonko li nanpa tu wan lon ma ale.
el: Γεωγραφικά είναι η μεγαλύτερη χώρα στην περιοχή της Ανατολικής Ασίας και η τέταρτη μεγαλύτερη στον κόσμο μετά τη Ρωσία , τον Καναδά και τις ΗΠΑ .
Toki Pona: nimi "Sonko" lon toki pona li kama tan nimi Zhōngguó (中国) lon toki Sonko .
el: Η Κίνα λέγεται Τσουνγκγκουό στα κινεζικά, Zhōngguó (中国/中國) από τις λέξεις τσονγκ ("κεντρικός") και γκουό ("πολιτεία"), ένας όρος ο οποίος προέκυψε στην εποχή των δυτικών Τσόου.
Toki Pona: toki mute pi kulupu toki Palata Elopa li kepeken nimi tan nimi ni pi toki Sankita : Cīnna',ken la, Cīnna' li tan toki Sonko ,kon ona li ma Sin ( toki Sonko :秦 qin2),ma Sin li tenpo wan pi ma Sonko lon tenpo pini.
el: Η επίσημη ονομασία της Κίνας είναι η: Λαϊκή Δημοκρατία της Κίνας (απλοποιημένα κινεζικά: 中华人民共和国, παραδοσιακά κινεζικά: 中華人民共和國; πινγίν: Zhōnghuá Rénmín Gònghéguó, απόδοση σε ελληνικούς χαρακτήρες: Τσουνγκχουά Ρενμίν Κόνγκχεγκουό).
Toki Pona: jan li toki e ni: ma lawa nanpa wan lon ma Sonko li ma pi kulupu lawa mama Sija ( toki Sonko la: 夏朝, Xiàcháo ) li kama lon tenpo sike 2070 BCE anu tenpo poka.
el: Σύμφωνα με την κινεζική παράδοση, η πρώτη κινεζική δυναστεία ήταν η δυναστεία Σιά , η οποία εμφανίστηκε γύρω στο 2100 π.Χ.
Toki Pona: taso, sitelen ni li toki ala pi kulupu Sija.
el: Παραμένει ασαφές εάν αυτά τα ευρήματα υποδηλώνουν την ύπαρξη αρχαιολογικών κατάλοιπων της εποχής των Σιά ή κάποιου άλλου πολιτισμού της ίδιας περιόδου.
Toki Pona: taso, lipu lawa en pali pi kulupu lawa ni li ike tawa jan mute.
el: Παράλληλα όμως έδωσε εντολή να καταστραφούν τα βιβλία και τα κείμενα του Κομφούκιου, πράγμα που τον έκανε πολύ μισητό.
Toki Pona: tenpo sike 1912 la jan li weka e lawa pi kulupu mama.
el: Στις 12 Φεβρουαρίου 1912, η αντιβασιλέας αυτοκράτειρα Λονγκγιού σφράγισε το διάταγμα παραίτησης για λογαριασμό του 4χρονου Πουγί , του τελευταίου αυτοκράτορα της Κίνας.
Toki Pona: tenpo sike 1927 la utala insa li open.
el: Αντιμετωπίζοντας τη λαϊκή κατακραυγή και την εναντίωση στις κινήσεις του από τον στρατό του Μπεϊγιάνγκ , τον προσωπικό στρατό του Σικάι, ο ίδιος αναγκάστηκε να παραιτηθεί και να επανιδρύσει τη δημοκρατία το 1916.
Toki Pona: kulupu Konsantan li lawa e ma Sonko suli.tenpo ni la ma Sonko li jo e lawa ma tu.
el: Στις 1 Ιανουαρίου 1912 ιδρύθηκε η Δημοκρατία της Κίνας και ο Σουν Γιατ-Σεν του Κουομιντάνγκ έγινε προσωρινός πρόεδρος της νέας Κίνας.
Toki Pona: kulupu nena Imalaja li kipisi ma Sonko tan ma Palata tan ma Nepalu tan ma Tuku.
el: Τα Ιμαλάια , το Καρακοράμ , τα όρη Παμίρ και τα όρη Τιάν Σαν χωρίζουν την Κίνα από μεγάλο μέρος της Νότιας και Κεντρικής Ασίας .
Toki Pona: ma Sonko li lawa ala e ma Tawan.
el: Η Κίνα θεωρεί την Ταϊβάν 23η επαρχία της, αν και η Ταϊβάν ελέγχεται από την Δημοκρατία της Κίνας , η οποία απορρίπτει τις αξιώσεις της ΛΔΚ, όμως δεν κηρύττει ανεξαρτησία λόγω των οικονομικών σχέσεων με τη ΛΔΚ αλλά και τις απειλές περί πολέμου σε περίπτωση τέτοιου γεγονότος.
Toki Pona: jan 1,400,000,000 li lon ma Sonko.
el: Η Κίνα έχει τη μεγαλύτερη μεσαία τάξη στον κόσμο το 2015, και το μέγεθος της μεσαίας τάξης αυξήθηκε σε 400 εκατομμύρια άτομα το 2018.
Toki Pona: kulupu lawa pi ma Sonko li toki e ni: ma Sonko la, kulupu jan mute mute luka luka luka wan pi tan sama li lon.
el: Οι εθνοτικές μειονότητες αντιπροσωπεύουν λιγότερο από το 10% του πληθυσμού της Κίνας, σύμφωνα με την απογραφή του 2010.
Toki Pona: ma tomo Puwenosale ( toki Epanja la: Buenos Aires [ˈbwenos ˈajɾes] ) li ma tomo lawa li ma tomo suli nanpa wan pi ma Alensina .
en: Since the autonomy obtained in 1994, it has been called " CABA " (per Ciudad Autónoma de Buenos Aires , 'Autonomous City of Buenos Aires').
Toki Pona: ma tomo Puwenosale ( toki Epanja la: Buenos Aires [ˈbwenos ˈajɾes] ) li ma tomo lawa li ma tomo suli nanpa wan pi ma Alensina .
ru: Буэнос-Айрес расположен в центрально-восточной части страны, на западном берегу крупнейшего залива- эстуария Рио-де-ла-Плата , являющегося продолжением устья второй по длине реки Южной Америки — Параны́ .
Toki Pona: ma tomo Puwenosale ( toki Epanja la: Buenos Aires [ˈbwenos ˈajɾes] ) li ma tomo lawa li ma tomo suli nanpa wan pi ma Alensina .
uk: Buenos Aires — Добрі Вітри, читається як [ˈbwenoˈsaiɾes] ) — столиця Аргентини , адміністративний, культурний і економічний центр країни й одне з найбільших міст Південної Америки .
Toki Pona: ma tomo Puwenosale ( toki Epanja la: Buenos Aires [ˈbwenos ˈajɾes] ) li ma tomo lawa li ma tomo suli nanpa wan pi ma Alensina .
be: Горад Буэнас-Айрэс з’яўляецца галоўным адукацыйным цэнтрам краіны.
Toki Pona: ma tomo Puwenosale ( toki Epanja la: Buenos Aires [ˈbwenos ˈajɾes] ) li ma tomo lawa li ma tomo suli nanpa wan pi ma Alensina .
fr: Buenos Aires [ b ɥ e n ɔ z ‿ ɛ ʁ ] ( en espagnol : [ ˌ b u̯ e n o s ˈ a i̯ ɾ e s ] ), officiellement la ville autonome de Buenos Aires (en espagnol : Ciudad Autónoma de Buenos Aires ), est la capitale et la ville la plus importante de l' Argentine .
Toki Pona: ma tomo Puwenosale ( toki Epanja la: Buenos Aires [ˈbwenos ˈajɾes] ) li ma tomo lawa li ma tomo suli nanpa wan pi ma Alensina .
es: Muchas veces también se usa la expresión «Ciudad de Buenos Aires», o sencillamente «Buenos Aires», aunque esta última se presta a confusión con la provincia lindante, de la que fue su capital hasta 1880, año en que fue federalizada.
Toki Pona: ma tomo Puwenosale ( toki Epanja la: Buenos Aires [ˈbwenos ˈajɾes] ) li ma tomo lawa li ma tomo suli nanpa wan pi ma Alensina .
pt: Buenos Aires ( português : « bons ares » ) ( pronunciado em português europeu : [ˈbwɛnuʃ ˈajɾɨʃ, ˌbwɛnuz‿ˈajɾɨʃ] ; pronunciado em português brasileiro [ˈbwɛnus ˈajɾis, ˌbwɛnuz‿ˈajɾis] ; pronunciado em castelhano : [ˈbwenos ˈaiɾes] ), oficialmente Cidade Autônoma ou Autónoma de Buenos Aires ( CABA ), é a capital e maior cidade da Argentina , além de ser a segunda maior área metropolitana da América do Sul , atrás apenas da Grande São Paulo .
Toki Pona: ma tomo Puwenosale ( toki Epanja la: Buenos Aires [ˈbwenos ˈajɾes] ) li ma tomo lawa li ma tomo suli nanpa wan pi ma Alensina .
it: Buenos Aires , ufficialmente Città autonoma di Buenos Aires ( AFI : [ˈbwenos ˈaiɾes] ), è la capitale dell' Argentina , nonché sua città più popolosa.
Toki Pona: ma tomo Puwenosale ( toki Epanja la: Buenos Aires [ˈbwenos ˈajɾes] ) li ma tomo lawa li ma tomo suli nanpa wan pi ma Alensina .
de: Buenos Aires [ ˈbwenos ˈai̯ɾes ] (frühere Schreibweise Buenos Ayres ; offiziell Ciudad Autónoma de Buenos Aires / Autonome Stadt Buenos Aires ) ist die Hauptstadt und Primatstadt , also das politische, kulturelle, kommerzielle und industrielle Zentrum, Argentiniens .
Toki Pona: ma tomo Puwenosale ( toki Epanja la: Buenos Aires [ˈbwenos ˈajɾes] ) li ma tomo lawa li ma tomo suli nanpa wan pi ma Alensina .
vi: Buenos Aires ( phát âm tiếng Tây Ban Nha: [ˈbwenos ˈaiɾes] ) là thủ đô và là thành phố lớn nhất của Argentina .
Toki Pona: ma tomo Puwenosale ( toki Epanja la: Buenos Aires [ˈbwenos ˈajɾes] ) li ma tomo lawa li ma tomo suli nanpa wan pi ma Alensina .
ja: ブエノスアイレス自治市 （ブエノスアイレスじちし、 西 : Ciudad Autónoma de Buenos Aires 、CABA）、通称 ブエノスアイレス （ 西 : Buenos Aires ）は、 アルゼンチン の 首都 。
Toki Pona: ma tomo Puwenosale ( toki Epanja la: Buenos Aires [ˈbwenos ˈajɾes] ) li ma tomo lawa li ma tomo suli nanpa wan pi ma Alensina .
zh: 布宜諾斯艾利斯 （西班牙語： Buenos Aires ， 直译： 「好空氣」），全稱 布宜諾斯艾利斯自治市 ，当地漢語人士常略稱為 布宜諾市 或 布市 ，舊譯 佳氣城 或 布諾賽爾 ，也称联邦首都（ Capital Federal ），是 阿根廷 的 首都 和最大城市，位於 拉普拉塔河 南岸、南美洲东南岸、 拉布拉他河 對岸為 烏拉圭 。
Toki Pona: ma tomo Puwenosale ( toki Epanja la: Buenos Aires [ˈbwenos ˈajɾes] ) li ma tomo lawa li ma tomo suli nanpa wan pi ma Alensina .
ko: 부에노스아이레스 ( 스페인어 : Buenos Aires )는 아르헨티나 의 수도 이며 가장 큰 도시이다.
Toki Pona: ma tomo Puwenosale ( toki Epanja la: Buenos Aires [ˈbwenos ˈajɾes] ) li ma tomo lawa li ma tomo suli nanpa wan pi ma Alensina .
ar: بوينس آيرس ، رسميًا مدينة بوينس آيرس المستقلة، هي عاصمة الأرجنتين وأكبر مدنها.
Toki Pona: ma tomo Puwenosale ( toki Epanja la: Buenos Aires [ˈbwenos ˈajɾes] ) li ma tomo lawa li ma tomo suli nanpa wan pi ma Alensina .
he: בואנוס איירס (ב ספרדית : Buenos Aires או Ciudad Autónoma de Buenos Aires; נהגה בואנוה איירה ) היא בירתה של ארגנטינה והעיר הגדולה ביותר בה.
Toki Pona: ma tomo Puwenosale ( toki Epanja la: Buenos Aires [ˈbwenos ˈajɾes] ) li ma tomo lawa li ma tomo suli nanpa wan pi ma Alensina .
pl: Miasto Buenos Aires ( Ciudad de Buenos Aires ), nazywane także zgodnie z konstytucją od 1996 roku Autonomicznym Miastem Buenos Aires ( Ciudad Autónoma de Buenos Aires ), jest stolicą Republiki Argentyny.
Toki Pona: ma tomo Puwenosale ( toki Epanja la: Buenos Aires [ˈbwenos ˈajɾes] ) li ma tomo lawa li ma tomo suli nanpa wan pi ma Alensina .
tr: Buenos Aires ( İspanyolca telaffuzu: [ˈbwenos ˈajɾes]), resmî olarak Buenos Aires Özerk Şehri, Arjantin 'in başkenti ve en büyük şehridir.
Toki Pona: ma tomo Puwenosale ( toki Epanja la: Buenos Aires [ˈbwenos ˈajɾes] ) li ma tomo lawa li ma tomo suli nanpa wan pi ma Alensina .
la: Bonus Aër , vel Bonaëropolis vel Bonae Aurae , plenius Fanum Sanctae Trinitatis de Bono Aëre ( Hispanice Buenos Aires 'boni aëres'), est caput et maxima Argentinae urbs , quae a Petro de Mendoza anno 1536 atque a Ioanne de Garay anno 1580 denuo condita est.
Toki Pona: ma tomo Puwenosale ( toki Epanja la: Buenos Aires [ˈbwenos ˈajɾes] ) li ma tomo lawa li ma tomo suli nanpa wan pi ma Alensina .
el: Το Μπουένος Άιρες ( ισπανικά : Ciudad Autónoma de Buenos Aires ‎‎, σημαίνει Καλοί Αέρες/Αέρηδες ) είναι πρωτεύουσα της Αργεντινής και η μεγαλύτερη πόλη και λιμάνι στη χώρα.
Toki Pona: toki Epanja la, kon pi nimi ona li "kon pona".
el: Η αρχική ονομασία της πόλης ήταν Ciudad de la Santísima Trinidad y Puerto de Santa María del Buen Aire (Πόλη της Αγιοτάτης Τριάδας και Λιμάνι της Αγίας Μαρίας του Καλού Αέρα).
Toki Pona: nanpa jan la, ona li ma tomo nanpa wan lon ma Amelika lete .
ru: Āltepētl Mēxihco ) — столица Мексики , крупнейший политический, экономический и культурный центр страны, относится к глобальным городам «альфа» и ведущим финансовым центрам Северной Америки .
Toki Pona: ma Epanja li lanpan e ma Mesiko la, ona li pali ma tomo Mesiko lon ma pi ma tomo Tenosilan.
ru: В 1521 году на месте разрушенного Теночтитлана был основан современный Мехико , получивший статус столицы колонии, назвавшейся Новая Испания .
Toki Pona: ma tomo Mesiko ( toki Epanja la: Ciudad de México ) li ma tomo lawa pi ma Mesiko .
uk: Ciudad de México, México D.F., México , або просто DF (розмовний варіант), науатль Āltepētl Mēxihco ) — столиця та найбільше місто Мексики , центр федерального округу .
Toki Pona: tenpo pini la, ma tomo Tenosilan ( toki Nawa la: Tenōchtitlan ) li lon ma pi ma tomo ni.
uk: Війна за незалежність , яка почалася в 1810 році, коли місцева знать не прийняла призначеного Наполеоном віце-короля і намагалося зберегти вірність принципам старої Іспанії, як і проголошення незалежності країни в 1821, були не в змозі зменшити вплив міста.
Toki Pona: ma tomo Mesiko ( toki Epanja la: Ciudad de México ) li ma tomo lawa pi ma Mesiko .
be: : Ciudad de México — што ў перакладзе азначае — Горад Мексікі ) — федэральная акруга, сталіца Мексікі і месца федэральнага цэнтра мексіканскага саюза .
Toki Pona: ma Epanja li lanpan e ma Mesiko la, ona li pali ma tomo Mesiko lon ma pi ma tomo Tenosilan.
be: У 1521 годзе на месцы разбуранага Тэначтытлана быў заснаваны Мехіка , які атрымаў статус сталіцы калоніі Новая Іспанія .
Toki Pona: ma Mesiko li weka lawa pi ma Epanja la, ma tomo Mesiko li kama e ma tomo lawa ona.
be: У 1821 годзе пасля працяглай вайны за вызваленне ад іспанскага валадарства, Мексіка, нарэшце, здабыла незалежнасць, а Мехіка быў абвешчаны сталіцай новай дзяржавы.
Toki Pona: ma tomo Mesiko ( toki Epanja la: Ciudad de México ) li ma tomo lawa pi ma Mesiko .
fr: Mexico , officiellement la ville de Mexico (en espagnol : Ciudad de México / s j u ˈ ð a ( ð ) ð e ˈ m e x i k o / , en abrégé CDMX) est une entité fédérative et la capitale du Mexique .
Toki Pona: ma Epanja li lanpan e ma Mesiko la, ona li pali ma tomo Mesiko lon ma pi ma tomo Tenosilan.
es: En 1521, Cortés decidió establecer en la antigua Tenochtitlan la capital de la Nueva España , nombre que recibió el asumido territorio del Imperio Mexica , ahora en posesión de la Monarquía Hispánica ; para esta finalidad ordenó la reconstrucción de la urbe mesoamericana, ya que había sido destruida durante la guerra de conquista.
Toki Pona: ma tomo Mesiko ( toki Epanja la: Ciudad de México ) li ma tomo lawa pi ma Mesiko .
pt: Cidade do México (em castelhano : Ciudad de México , pronunciado: [sjuˈðað de ˈmexiko] ( escutar ) ), anteriormente Distrito Federal (até 29 de janeiro de 2016), é a capital do México e sede dos poderes federais dos Estados Unidos Mexicanos, constituindo uma de suas 32 entidades federativas , bem como figurando como a maior e mais importante entidade urbana do país .
Toki Pona: ma Epanja li lanpan e ma Mesiko la, ona li pali ma tomo Mesiko lon ma pi ma tomo Tenosilan.
it: Allo stesso tempo si fondarono diverse istituzioni politiche nei nuovi domini spagnoli, ed ebbe inizio un processo di alfabetizzazione dei nativi, guidata dai francescani che si stabilirono nel collegio di Santa Croce di Tlatelolco .
Toki Pona: ma Mesiko li weka lawa pi ma Epanja la, ma tomo Mesiko li kama e ma tomo lawa ona.
it: I popoli indigeni erano relegati alle estremità delle città spagnole, anche se con il passare del tempo la divisione fu sempre meno chiara e gli indios arrivarono a vivere nelle città spagnole, quasi sempre per ragioni di lavoro.
Toki Pona: ma Mesiko li weka lawa pi ma Epanja la, ma tomo Mesiko li kama e ma tomo lawa ona.
vi: Cortés không thiết lập một lãnh thổ độc lập mà xây dựng một lãnh thổ được chế ngự do ông là lãnh đạo duy nhất, ông ta vẫn trung thành với hoàng gia Tây Ban Nha.
Toki Pona: ma tomo Mesiko ( toki Epanja la: Ciudad de México ) li ma tomo lawa pi ma Mesiko .
ja: メキシコシティ （ 西 : Ciudad de México スペイン語発音: [sjuˈða(ð) ðe ˈmexiko] ( 音声ファイル ) 、 英語 : Mexico City ）は、 メキシコ合衆国 の 首都 。
Toki Pona: ona li ma tomo lawa pi ma suli wan Nawa .
ja: 1535年 には ヌエバ・エスパーニャ副王領 が創設されてメキシコシティはその首都となり、 北アメリカ大陸 南部から カリブ海 にかけてを管轄することとなった。
Toki Pona: ma Epanja li lanpan e ma Mesiko la, ona li pali ma tomo Mesiko lon ma pi ma tomo Tenosilan.
ja: 1519年 にスペイン人の エルナン・コルテス (Hernán Cortés) のメキシコ征服によりテノチティトランは破壊され、その上に現在の ヨーロッパ （スペイン）風の都市としてメキシコシティが築かれた。
Toki Pona: tenpo pini la, ma tomo Tenosilan ( toki Nawa la: Tenōchtitlan ) li lon ma pi ma tomo ni.
zh: 特諾奇提特蘭原本是一個以 特斯科科湖 （Texcoco）中的小島為中心、逐漸填湖建造出的水上城市，西班牙人在征服此地後，變本加厲將湖面大部分的區域都填平，因此今日的墨西哥城絕大部分的市區都是建立在不穩定的回填土之上，對於 地震 之類的天災特別沒有抵抗能力。
Toki Pona: ma Epanja li lanpan e ma Mesiko la, ona li pali ma tomo Mesiko lon ma pi ma tomo Tenosilan.
zh: 今日的墨西哥城是16世紀時， 西班牙 征服者 在打敗中美洲的 印地安 文明—— 阿茲特克帝國 之後，將該帝國的首都 特諾奇提特蘭 夷平再在廢墟上重新建立而起的城市，也是西班牙人在新大陸上建立的國家—— 新西班牙 的首都。
Toki Pona: ma Epanja li lanpan e ma Mesiko la, ona li pali ma tomo Mesiko lon ma pi ma tomo Tenosilan.
ko: 13세기말 멕시코 분지 에 온 아즈텍 위칠로포치틀리 의 신탁에 따라 텍스코코 호수를 간척하고, 1325년 에 섬을 만들어 그곳에 도읍을 마련했다.
Toki Pona: ma Mesiko li weka lawa pi ma Epanja la, ma tomo Mesiko li kama e ma tomo lawa ona.
ar: أما هرنان كورتيس، فقد أبقى المناطق التي احتلها تحت حكمه الشخصي، لكن تلك المناطق ظلت توالي الولاء للتاج الإسباني.
Toki Pona: ma tomo Mesiko ( toki Epanja la: Ciudad de México ) li ma tomo lawa pi ma Mesiko .
he: מקסיקו סיטי (ב ספרדית : Ciudad de México , סְיוּדָד דֶה מֵחִיקוֹ) היא בירתה של פדרציית מקסיקו ואחת מ מדינות מקסיקו .
Toki Pona: nanpa jan la, ona li ma tomo nanpa wan lon ma Amelika lete .
he: העיר מהווה את מרכזה המסחרי, התעשייתי, החברתי והתרבותי של מקסיקו, והיא העיר הגדולה והמאוכלסת ביותר במדינה ובכל צפון אמריקה .
Toki Pona: tenpo pini la, ma tomo Tenosilan ( toki Nawa la: Tenōchtitlan ) li lon ma pi ma tomo ni.
he: ב- 1521 נפלה העיר לידי קורטס באופן מוחלט, כשזה החריב ושרף את טנוצ'טיטלאן כמעט לחלוטין.
Toki Pona: ma Mesiko li weka lawa pi ma Epanja la, ma tomo Mesiko li kama e ma tomo lawa ona.
he: מקסיקו העיר הפכה למרכז שלטוני חשוב של הספרדים ובה ישבו מושלים ששלטו על שטח נרחב במרכז וצפון אמריקה.
Toki Pona: ma tomo Mesiko ( toki Epanja la: Ciudad de México ) li ma tomo lawa pi ma Mesiko .
pl: [ s j u ˈ ð a ( ð ) ð e ˈ m e h i k o ] ( odsłuchaj ) ) – stolica i dystrykt federalny Meksyku , położona na wyżynie leżącej w środkowej części kraju.
Toki Pona: ma tomo Mesiko ( toki Epanja la: Ciudad de México ) li ma tomo lawa pi ma Mesiko .
tr: Meksiko ( İspanyolca : Ciudad de México , İspanyolca telaffuz: [sjuˈða(ð) ðe ˈmexiko] , Meksika 'nın başkenti ve en büyük şehridir ve aynı zamanda Kuzey Amerika 'nın en kalabalık şehridir.
Toki Pona: nanpa jan la, ona li ma tomo nanpa wan lon ma Amelika lete .
tr: Dünyanın en önemli kültürel ve finansal merkezlerinden biridir ve Küreselleşme ve Dünya Şehirleri Araştırma Ağı (GaWC) 2024 sıralamasına göre Alfa dünya şehri olarak sınıflandırılmıştır.
Toki Pona: ma tomo Mesiko ( toki Epanja la: Ciudad de México ) li ma tomo lawa pi ma Mesiko .
la: Mexicopolis sive Mexicum (Hispanice México ), est caput et maxima urbs civitatis Mexici in America Septentrionali , media valle Mexicana sita, altitudinem habens circa 2240 metrorum super maris aequor .
Toki Pona: tenpo pini la, ma tomo Tenosilan ( toki Nawa la: Tenōchtitlan ) li lon ma pi ma tomo ni.
la: Urbis foro principali (hodie Zócalo nuncupato), eodem loco ubi Azteci ferias celebrabant posito, adstant Ecclesia cathedralis Mexicopolitana, Palatium regiminis Mexicani (atque olim viceregis Novae Hispaniae ), praesidium regiminis urbani, porticum vetus mercatorum , ubi alimenta venditabantur.
Toki Pona: ma tomo Mesiko ( toki Epanja la: Ciudad de México ) li ma tomo lawa pi ma Mesiko .
el: Η Πόλη του Μεξικού ( ισπανικά : Ciudad de México ‎‎, CDMX ή απλά México ) είναι η πρωτεύουσα του Μεξικού .
Toki Pona: nanpa jan la, ona li ma tomo nanpa wan lon ma Amelika lete .
el: Είναι το σημαντικότερο οικονομικό, βιομηχανικό και πολιτιστικό κέντρο στη χώρα και, με 8.851.080 κατοίκους το 2010 , η πιο πυκνοκατοικημένη πόλη της χώρας.
Toki Pona: tenpo pini la, ma tomo Tenosilan ( toki Nawa la: Tenōchtitlan ) li lon ma pi ma tomo ni.
el: Το 1524 καθιερώθηκε ο δήμος της Πόλης του Μεξικού, γνωστός τότε ως Μέξικο-Τενοτστιτλάν, και από 1585 είναι επίσημα γνωστός ως Ciudad de México.
Toki Pona: ma Epanja li lanpan e ma Mesiko la, ona li pali ma tomo Mesiko lon ma pi ma tomo Tenosilan.
el: Η μητροπολιτική περιοχή δημιουργήθηκε το 1824 και ενσωμάτωσε διάφορους δήμους, ένας από τους οποίους ήταν ο δήμος της Πόλης του Μεξικού.
Toki Pona: ona li jo e jan utala mute e ilo utala mute.
uk: У той же час, попри те, що США зберегли політико-економіко-військову міць і після радянсько-американської холодної війни і розпаду СРСР, їхній статус як єдиної наддержави часто оспорюється або не вітається багатьма країнами та політиками, які вважають, що на зміну протистоянню і паритетом США і СРСР має прийти не одно- чи двополярний, а багатополярний світ з більш зростаючими ролями потенційних наддержав та регіональних держав і об'єднань.
Toki Pona: ma wawa pi tenpo ni li ma Mewika .
de: Insbesondere China gilt aufgrund seines rasanten wirtschaftlichen und militärischen Aufschwungs in jüngerer Zeit als ernstzunehmender Konkurrent der USA und wird immer häufiger als inzwischen gefestigte Supermacht neben den Vereinigten Staaten angesehen.
Toki Pona: ona li jo e jan utala mute e ilo utala mute.
vi: Liên bang Nga , thực thể thừa kế chính thức của nhà nước Liên bang Xô viết, vẫn còn giữ được một số năng lực của một siêu cường, như kho vũ khí hạt nhân khổng lồ, dân số đông, lãnh thổ lớn nhất thế giới với sự phong phú các nguồn tài nguyên chiến lược, và khả năng phát triển các công nghệ, kỹ thuật quân sự và vũ trụ hiện đại.
Toki Pona: ma wawa pi tenpo ni li ma Mewika .
ar: القوة العظمى ( بالإنجليزية : Superpower )، هي مصطلح استخدم لوصف نفوذ الولايات المتحدة اليوم والاتحاد السوفيتي سابقا، وهي القطب في نظام دولي أحادي أو ثنائي القطب، فتكون كقطب، أو دولة مركز في العلاقات الدولية وتتميز بقدرات لا مثيل لها لممارسة النفوذ والسلطة على نطاق عالمي، متجاوزة الدول الكبرى او القوى العالمية ويتم ذلك من خلال وسائل القوة العسكرية والاقتصادية على حد سواء، فضلا عن تأثير القوة الدبلوماسية الناعمة.
Toki Pona: ma wawa li ma suli li ma wawa lon utala.
tr: Avrupa Birliği 'nin ekonomik gücü ABD ile yarışabilecek düzeyde olsa da politik birliğini sağlayamamış olması ve düzenli tek bir ordusunun bulunmaması sebebiyle bir süper güç olarak dünya politikasında yerini alması için genişleme ve bütünleşme yolunda ciddi adımlar atması, ekonomik birliğin yanında siyasi ve askerî birliğini de sağlaması gerektiği görülmektedir.
Toki Pona: ma wawa li ma suli li ma wawa lon utala.
el: Παρά τη σημασία που απέδιδαν υπερδυνάμεις του Ψυχρού πολέμου στην πυρηνική αποτροπή , η κατοχή πυρηνικών όπλων δεν αποτελεί σήμερα ικανή συνθήκη για το χαρακτηρισμό μιας χώρας ως υπερδύναμης.
Toki Pona: ma wawa pi tenpo ni li ma Mewika .
el: Όμως το αμφισβητούμενο μέγεθος της σοβιετικής ισχύος οδήγησε πολλούς αναλυτές στην εκτίμηση ότι μόνο οι ΗΠΑ υπήρξαν πραγματική υπερδύναμη.
Toki Pona: mama pi toki ni li wile e ni: jan li toki kepeken toki Mesusowijanki la, ona li ken toki tawa jan ale pi kulupu toki Lowan .
en: Its purpose is to facilitate communication between speakers of various Slavic languages , as well as to allow people who do not speak a Slavic language to communicate with Slavic speakers by being mutually intelligible with most, if not all, Slavic languages.
Toki Pona: toki Mesusowijanki (toki Mesusowijanki la: Medžuslovjansky, Меджусловјанскы ) li toki sin .
ru: Межславя́нский (междуславя́нский) или панславя́нский язы́к ( меджусловјанскы језык, medžuslovjansky jezyk ) — вспомогательный общеславянский язык , основанный на языковом материале старославянского и живых славянских языков , предназначенный для общения между их носителями.
Toki Pona: toki Mesusowijanki (toki Mesusowijanki la: Medžuslovjansky, Меджусловјанскы ) li toki sin .
uk: Міжслов'я́нська мо́ва (меджусловјанскы језык, medžuslovjansky jezyk, ⰿⰵⰴⰶⱆⱄⰾⱁⰲⱝⱀⱄⰽⱐⰹ ⰹⰵⰸⱐⰹⰽ) — допоміжна всеслов'янська мова, створена на основі загальнослов'янських граматичних та лексичних елементів для того, щоб сприяти спілкуванню слов'ян з різних країн без попереднього вивчення цієї мови.
Toki Pona: toki Mesusowijanki (toki Mesusowijanki la: Medžuslovjansky, Меджусловјанскы ) li toki sin .
be: Міжславянская мова (саманазва: меджусловјанскы, medžuslovjansky ) — апастэрыёрная панславянская мова , створаная на моўным матэрыяле стараславянскай мовы і існуючых славянскіх моў , прызначаная для зносін паміж іх носьбітамі.
Toki Pona: toki Mesusowijanki (toki Mesusowijanki la: Medžuslovjansky, Меджусловјанскы ) li toki sin .
fr: L' interslave ( medžuslovjansky , aussi connu sous le nom « slovianski » ou « novoslověnsky ») est une langue construite , créée depuis 2006 par un groupe de linguistes de plusieurs pays pour faciliter la communication entre les nations slaves.