Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2016-03-01

Jeg mener det skal være rom for å ha ulike meninger i denne diskusjonen. Jeg kommer til å respektere at det er ulike meninger der ute når det gjelder hvor mange man mener at man er i stand til å bosette og følge opp på en god måte. Det mener jeg det er lokale politikere fra ulike parti som skal være med på å bestemme. Det som er min oppgave framover, er å sørge for at vi bl.a. går gjennom de grepene som vi har, de virkemidlene som vi har for å lykkes med integreringen. Det er også viktig for at kommunene fortsatt skal bosette og følge opp gjennom integreringstiltak. Det er jo ikke til å stikke under stol at flere av de kommunene jeg har besøkt, er bekymret bl.a. for sosialhjelpsutgiftene. Man er bekymret for at det tar mange år å greie å integrere veldig mange personer, at det er utfordrende å greie å ha skreddersøm og følge opp disse over en lang periode. At det er utfordringer knyttet til integrering og bosetting, er det ingen tvil om, og derfor blir integreringsmeldingen viktig.

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2016-03-01

Jeg vil være helt enig i saksordførerens framstilling av selve saken, viktigheten av en sånn sak, og at en sånn sak har blitt fremmet. Å utvikle norsk landbruk er viktig, for, som jeg har sagt tidligere fra denne talerstolen: Norsk landbruk produserer noe av det viktigste vi har i dette landet, nemlig mat. Da er det også en fordel at de som står for denne produksjonen, kan få utvikle den, at de kan få bruke tida si på gården og bruke tida si på det de skal gjøre, nemlig ta vare på gården, gårdsbruket og de dyra som er grunnlaget for å produsere denne maten. Meldingen sier mye om hvordan forholdene er i dag, og kommer også med en del forslag og innspill til hva som eventuelt kan gjøres bedre. La det være helt klart: Det er knapt noen næringsutøver i dette landet som er så innovativ som den norske bonden har vært gjennom de siste tiårene. Norsk landbruk har utviklet seg enormt, og norsk landbruksproduksjon har økt enormt takket være den innovative gründeren som den norske bonden er. Det skal vi være utrolig glad for. Det er viktig, når vi skal se på tilleggsnæringer for norsk landbruk, at vi legger til rette for at disse næringene kan få et grunnlag å starte opp på. Den norske bonden er som sagt en gründer. Han er en god gründer innen det som er spesifikt for landbruk, men kanskje ikke en så god gründer innenfor en del andre områder. Derfor trenger de også litt hjelp, som det bl.a. står i meldingen. De trenger hjelp til oppstart, de trenger hjelp til startkapital og ikke minst til kunnskap og oppfølging. Det er vi som skal legge til rette for dette. Det er slik at mye innen landbruket og tilleggsnæringene er basert på lokal mat og lokal drikke. Her er det mye vi kan gjøre. Jeg var for en tid tilbake i Italia og Østerrike, på et gårdsbruk oppe i Alpene som en eldre kar drev, og som han skulle overdra til sønnen sin. Han drev med osteproduksjon og kjøttproduksjon og produserte pølser. Vi var inne på meieriet til denne eldre karen, og, for å si det sånn, det så ikke ut som verken TINEs eller Q-Meierienes lokaler. Standarden var noe annerledes. Så jeg kunne ikke dy meg og spurte hvordan dette var i forhold til EU og EU-regler. Han sto stille i to sekunder, så kikket han på meg og sa: EU? EU, det er i Brüssel, det. Det er egentlig litt betegnende for hvordan vi er når det gjelder norsk landbruk og norsk landbruksproduksjon. Vi er veldig ivrige etter å ha regler, og vi er veldig ivrige etter å implementere regler som kommer fra EU, noe som kanskje gjør at mange vegrer seg for å starte en produksjon i Norge. Som en gründer i Gausdal sa: Hadde jeg visst hvor mange hyllemeter med papir jeg måtte fylle ut for å starte dette meieriet, hadde jeg aldri gjort det. Det tror jeg er litt betegnende. Det å gjøre noe med regelverket, kanskje kunne være litt fleksible på det, tror jeg vil gjøre det mye lettere for mange som ønsker å starte for seg selv – spesielt når det gjelder matproduksjon. Vi ser det samme når slakteriene nå har blitt samlet og blitt større enheter. De mindre slakteriene rundt omkring fikk utfordringer og ble borte. Når det så er om å gjøre å starte opp igjen med små gårdsslakterier, har dette vist seg å være veldig vanskelig. Nå har det blitt noe bedre med de mobile slakteriene, men jeg tror at skal vi klare å utvikle god norsk, lokal mat, må de ha mulighet til å kunne slakte på sine gårder og kunne selge dette videre. Selvsagt må det være en del regler for hvordan dette skal være for å ivareta kvaliteten på produktet. Men for å si som denne eldre gårdbrukeren i Alpene sa: Den dagen jeg produserer en ost som ikke holder mål, har dårlig kvalitet, eller folk blir sjuke av, da kan jeg legge ned hele produksjonen min. Sånn tror jeg også norske bønder faktisk tenker. De er opptatt å produsere en kvalitet som gjør at de får solgt dette på markedet, som gjør at norske, og gjerne utenlandske, forbrukere er interessert i å kjøpe dette, for dette er et kvalitetsprodukt som smaker godt, og som de gjerne vil ha. Da er også norske og utenlandske forbrukere veldig villige til å betale. Jeg er glad for at vi har fått saken. Jeg er glad for at regjeringen ser på dette som en stor mulighet for norske bønder, og jeg er glad for at Stortinget er såpass samlet om de tiltakene som er lagt fram i innstillingen.

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2016-03-01

Jeg syns denne debatten er litt komisk når man hører at regjeringen skryter av de økte bosettingstallene, når jeg nettopp har vist med helt klare tall at Fremskrittspartiet lokalt stemmer imot dette. Hadde derimot SVs forslag i kommunestyrene blitt vedtatt, hadde statsråden fått løst sitt problem. Men hun satser fremdeles på at man lokalt skal kunne nedlegge veto, og syns det er helt greit at Fremskrittspartiet saboterer den jobben som regjeringen nå sier de har behov for å få gjort. Det er litt rart å høre på at man skryter på seg æren for den jobben som andre gjør lokalt, for det er det statsråden, og også andre representanter for regjeringen, gjør. Grunnen til at vi la fram dette da vi satt i regjering, og sendte det på høring, var jo nettopp at vi så at det var behov for å få på plass slike ordninger, og at det også forutsatte at man skulle – 100 pst. – fullfinansiere det som kommunene hadde behov for. Jeg registrerer også at statsråden forsøker å bagatellisere kutt når det gjelder tilskudd til bosetting av enslige mindreårige asylsøkere. Da har jeg bare lyst til å si at en av de tingene som kommunesektoren har vært mest kritisk til, har skjedd. Noe av det mest kritiske er jo disse ungene, og ungdommene, som virkelig trenger å bli bosatt raskt. Er det noen som tar skade av å bo så unaturlig som det er å bo på et asylmottak, så er det disse ungdommene. Det å se seg nødt til å kutte der er, for å si det pent, lite fantasifullt. Jeg kan minne statsråden om at det var et par andre poster der man bevilget ganske mange milliarder til mennesker som for så vidt greier seg godt her i verden og har sitt på det tørre. Så det var vel et par andre steder man kunne ha valgt å ta pengene hvis det var pengeknipe. Også det å kutte i språkopplæring – når man vet at det er helt avgjørende å komme i gang med språkopplæring så tidlig som mulig – viser at det å snakke om god integrering egentlig er noe man sier, ikke noe man gjør. Hvis det hadde vært det viktigste, hadde vel også regjeringen og statsråden prioritert å legge fram flere forslag til god integrering raskt, slik at vi hadde kommet i gang med integrering av alle dem som nå sitter på mottak, og veldig mange av dem kommer til å få bli. Det vet vi jo, for det er krigsflyktninger. Til slutt: Det er også behov for å øke saksbehandlingskapasiteten, slik at vi raskt får behandlet sakene til dem som vi vet med stor sannsynlighet kommer til å få bli, og i ettertid er det behov for at de får bosatt seg raskt, for dette er mennesker som kan bidra i samfunnet. Det vi gjør nå, hindrer det.

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2016-03-01

På vegne av stortingsrepresentantene Åsmund Aukrust, Eirin Sund, Abid Q. Raja, Ola Elvestuen, Bård Vegar Solhjell, Rasmus Hansson og meg selv vil jeg framsette forslag om utvidelse av nasjonalparkplanen og prosess for å opprette nasjonalpark i Østmarka og på Preikestolen.