Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2012-06-14

Eg har nokre kommentarar til nokre av dei tema som har vore oppe i debatten. Eit tema som har vore oppe, er at enkelte synest å lage ei motsetning mellom å satse på ein sterkare distriktsprofil og det å auke matvareproduksjonen i Noreg. Det vil eg seie er fullstendig feil slutning. Det viktigaste grunnlaget for å auke matvareproduksjonen, og for å ha ein stor matproduksjon i Noreg, er å oppretthalde det dyrka arealet. Det er slik med topografien i Noreg at viss vi skal oppretthalde det dyrka arealet, må vi også ta vare på dei små og mellomstore bruka – som ofte er kombinasjonsbruk. Det er relativt store delar av det dyrka arealet, både i det fylket eg representerer, og i ein del andre fylke, som vil forsvinne viss vi ikkje tek vare på distriktsprofilen i landbruket. Så det å leggje til rette berre for dei store, effektive bruka vil føre til en heilskapleg reduksjon i matvareproduksjonen i Noreg. Det som skal til for å oppfylle målsetjinga om auka matvareproduksjon i Noreg, er dermed å satse på ein sterk distriktsprofil. Alternativet er ein auka matvareproduksjon i enkelte sentrale strøk og at summen totalt sett for Noreg vil gå ned. Så har eg nokre kommentarar til Framstegspartiet: Vi kan kanskje – med godvilje – seie at dei har utvikla ein retorikk om landbruk, men å seie at dei har ein politikk om landbruk er å ta hardt i. I den grad dei har ein politikk, går han ut på å sleppe laus marknaden, slik at dei flyttar all landbruksproduksjon til nokre få sentrale strøk i landet. Til slutt vil eg berre seie litt om dei som prøver å gjere eit nummer ut av at det har vore brot under den raud-grøne regjeringa, men ikkje under andre regjeringar. Det kan nok ha meir med forventingane å gjere. Der trur eg Venstre har rett – dei borgerlege partia har klart å skru forventningane så høgt at bøndene gir opp.

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2012-06-14

I vår har vi sett at det har vært en del demonstrasjoner, bønder har demonstrert, og man er ikke fornøyd med regjeringens politikk. Arbeiderpartiet er veldig flink til å si at de har alle verktøyene som trengs i verktøykassen for å hjelpe næringslivet. Derfor er mitt spørsmål til representanten Haugen følgende: Kan representanten gi meg tre ting som han vil ta ut av verktøykassen og bruke, slik at bøndene til neste år skal slippe brudd og slippe å demonstrere?

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2012-06-14

Regjeringa la nyleg fram ei stortingsmelding om landbruks- og matpolitikken. Her fekk vi ein brei gjennomgang av landbruket si rolle nasjonalt og internasjonalt. Verda treng meir mat, og det norske landbruket må ta sin del av ansvaret for å auke produksjonen av mat. Men det er viktig at han i størst mogleg grad blir basert på nasjonale resurssar, som grovfôr og beite, og ikkje på auka import av fôr. SV er derfor glad for at det i tilbodet til landbruket er lagt inn ein auke i beitetilskotet. Det stimulerer til bruk av innanlandske resurssar for vår matproduksjon. Eit anna sentralt element i landbruksmeldinga er landbruk i heile landet, som vi har vore inne på i replikkvekslinga før i dag. På dette punktet er det stor forskjell mellom høgre- og venstresida i politikken. Tilbodet frå regjeringa inneber styrking av distriktsprofilen. Det skal satsast spesielt der landbruket er ein viktig del av det lokale næringslivet, og der utviklinga er spesielt utfordrande på grunn av topografiske og klimatiske forhold. Merknadene frå Høgre og Framstegspartiet går i motsett retning. Desse partia skriv at dei ønskjer ei strukturrasjonalisering i landbruket for å redusere prisen på det bonden leverer. Ei rekkje av dei konkrete forslaga frå høgrepartia vil fremje sentralisering. Det gjeld bl.a. fjerning av dei geografiske grensene for omsetjing av mjølkekvotar. Dersom Høgre og Framstegspartiet får ei hand på rattet i landbrukspolitikken, kan vi seie farvel til ambisjonane om landbruk i heile landet. I landbruksmeldinga er det lagt vekt på at norsk landbruk er avhengig av eit godt importvern. Her er det òg stor forskjell mellom høgre- og venstresida. Framstegspartiet og Høgre vil byggje ned tollvernet. Det vil svekkje inntektsgrunnlaget og føre til sentralisering. Dette kjem i tillegg til dei milliardkutta som kjem kvar haust i statsbudsjettet. Kristeleg Folkeparti har sine eigne merknader. Det kan vere grunn til å minne om kva partiet klarte å få til då dei sat i regjering. Det kan òg vere grunn til å spørje om dei klarer å få til meir når dei skal ha Framstegspartiet med på lasset. Dei store daglegvarekjedene har fått stadig større makt over handelen med matvarer her i landet. Dette kan true landbrukssamvirket og gjere det vanskelegare å halde oppe produksjon av landbruksvarer i heile landet. Det undrar meg at høgrepartia er opptekne av å redusere pris til bøndene, men ikkje vil sjå på kva makt kjedene har over prisutviklinga i andre enden. SV er svært glad for at det er eit fleirtal i komiteen som vil leggje opp til å få på plass ei lov om god handelsskikk. Då vi behandla landbruksmeldinga, slo Stortinget fast at norsk landbrukspolitikk byggjer på tre viktige pilarar: importvernet, landbrukssamvirket og landbruksavtalen. Landbruksavtalen og landbruksforhandlingane er viktige for at landbruksorganisasjonane skal få ei hand med på rattet på utviklinga av og retninga på dei tiltaka som skal setjast i verk for å styrkje landbruket. Men når vi forhandlar, er det ikkje alltid at partane blir samde. Det må vi akseptere og ta til etterretning. Vi kom ikkje i mål i år. Derfor er det viktig for SV å slå fast at vi står fast på måla i landbruksmeldinga. Vi står fast på inntektsmålet, og vi står fast på ambisjonane om å utnytte handlingsrommet i importvernet – og vi står fast på ambisjonane om eit landbruk i heile landet, som vi vil kjempe for mot høgrekreftene sin rasjonaliserings- og sentraliseringspolitikk.

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2012-06-14

Jeg er redd presidenten er nødt til å tåle litt volum i en debatt som er såpass viktig og engasjerende som denne. Statsråden sa fra talerstolen at det alltid er vanskelig og vondt å miste ansatte, fagmiljø osv. Ja, men vi vet jo ikke hvor vondt og vanskelig det er, for regjeringen har avvist å gjennomføre en samfunnsøkonomisk analyse av hva det faktisk vil medføre. Selv når representanter fra Arbeiderpartiet har bedt om det, avviser Forsvarsdepartementet å gå inn i den diskusjonen. Så vi vet egentlig ikke hvor ille det vil være. Det kan altså påføre Forsvaret ytterligere store kostnader – jeg ser forsvarsministeren så vidt nikker her. Det kunne kanskje vært en idé å få vite det i forkant. Så er det en ny ting som jeg vil få forsvarsministerens helt klare garanti for. Han var her oppe og sa at vi skal ikke bare legge ned Mågerø, vi skal også forsikre oss om at vi har en linjekapasitet som er moderne og god nok til å sikre at vi ikke blir liggende i radarblinde. Det må bare tolkes på én måte, at Mågerø ikke kan legges ned før linjene er på plass, for å sikre at den ikke blir liggende i radarblinde i overskuelig fremtid. Jeg vil gjerne at forsvarsministeren kommer opp og forteller om det er dette han mener, eller om han mener noe helt annet. For det er slik man må tolke den uttalelsen – en kan ikke legge ned Mågerø før linjene er på plass.

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2012-06-14

Jeg skal prøve å bruke noe kortere tid. Stortinget fikk seg omsider forelagt den lenge lovede evalueringen av det statlige virkemiddelapparatet, herunder Innovasjon Norge og SIVA. Mye av det som står i denne meldingen, får en enstemmig tilslutning fra komiteen, men det er også mye som er ugjort og mange endringer som burde vært vurdert i et større bilde. Regjeringspartiene valgte å presse gjennom behandlingen i komiteen på relativt kort tid, så dette har vært med på å forhindre bl.a. Fremskrittspartiet i å legge fram et godt og gjennomarbeidet helhetlig alternativ til den måten virkemiddelapparatet i dag er organisert på. Vi vil derfor på et senere tidspunkt fremme en rekke forslag knyttet til dette feltet i tiden som kommer, men som man trenger litt mer tid til å beregne effekter og kostnader relatert til. Når man skal evaluere det statlige virkemiddelapparatet, blir det nærmest meningsløst at man tar ut den forskningsrelaterte delen av systemet og varsler at her vil man komme tilbake til en evaluering av Forskningsrådet og forskningens rammevilkår på et senere tidspunkt i forskningsmeldingen. Den varslede meldingen var ment å komme i inneværende år, slik jeg har forstått det, men det er vel mye som tyder på at denne vil komme først til våren. Det at man ikke nå ser dette i en sammenheng, svekker hele den saken som vi nå har til behandling, og ikke minst kvaliteten på arbeidet og de forventninger som er skapt knyttet til saken. Det burde vært åpenbart for de fleste at dersom man skal kunne få til en nytenkning og innovasjon i næringslivet, er det svært ofte gjennom forskning og utvikling en avdekker de muligheter en har framfor seg i et marked ofte preget av stor konkurranse, og ikke nødvendigvis de største marginene. Vi må selvsagt bare ta til etterretning at regjeringen ikke har vært i stand til å samkjøre dette, og vi vil dermed komme tilbake til forskningens rammevilkår når forskningsmeldingen omsider vil bli lagt fram for Stortinget. Som tidligere sagt i mitt innlegg, er det svært mye komiteen er enig om i innstillingen. Dette gjelder både det faktum at regjeringen varsler at både SIVA og Innovasjon Norge skal få styrket sin spisskompetanse, og – ikke minst – at man skal avklare ansvarsområdet selskapene imellom. Det er også gledelig at man nå vil sørge for at Nærings- og handelsdepartementet i samarbeid med de departementer det gjelder, vil ta initiativ til en effektiv kartlegging av tilgjengelige offentlige bedriftsrettede virkemidler for næringsutvikling. Fremskrittspartiet støtter også overføring av ansvaret knyttet til Investinor fra Innovasjon Norge til departementet. Forutsetningen for at dette skal kunne fungere optimalt, er selvsagt at en fortsatt skal ha et eksternt styre for selskapet, noe statsråden har bekreftet i et svar på et spørsmål fra Fremskrittspartiet. Fremskrittspartiet mener det er viktig at det alltid er ideen og sluttproduktets mulighet til å lykkes som må være fokus på virkemiddelapparatet, og da uavhengig av hvor det enkelte selskap er lokalisert, eller hva som er den enkeltes bostedsadresse, kjønn etc. Midler som tildeles for å kunne opprettholde bosetting og enkeltnæringer, skal tas over de ordinære tildelingene gjennom statsbudsjettet, og ikke over budsjettene til Innovasjon Norge. De såkalte BU-midlene er et eksempel på dette. Dette har også Riksrevisjonen påpekt i sin rapport Dokument nr. 3:4 for 2008–2009, der det ble vist til at BU-ordningen i liten grad bidro til selskapets måloppnåelse. Det er bra at regjeringen legger opp til at det skal etableres seks nye såkornfond. Dette er viktig i den forstand at minst ett av disse fondene er øremerket en veldig tidlig fase av selskapsutviklingen – den såkalte pollenfasen – og det viser seg at det ofte er i denne tidlige fasen en har problemer med å kunne framskaffe privat risikovillig kapital. Fremskrittspartiet mener at det også er viktig at virkemiddelapparatet ikke skal konkurrere med det private investormarkedet der dette fungerer godt, men man må sørge for å kunne samarbeide til beste for næringsutviklingen. Dette gjelder både innenfor lånemarkedet og innenfor FoU-virksomhet. Det er åpenbart at bedriftene selv vet best hva de har behov for å drive forskning og utvikling på for å kunne være konkurransedyktige. Det er derfor viktig at man i stedet for å måtte sende inn søknader om bidrag til det offentlige, heller kan bruke av egne midler motregnet et skattefradrag. Det er derfor viktig i forbindelse med SkatteFUNN at man opphever begrensningene på antall timer og timesats for egenprodusert FoU. Jeg fremmer det forslaget som Fremskrittspartiet og Høyre er sammen om, og signaliserer at vi vil støtte Venstres forslag, nr. 3.

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2012-06-14

Nok er nok, nå vil bonden legge ned gårdsdriften. Dette kunne vi lese i NRK Sogn og Fjordane for noen dager siden. Der kan vi lese om et ungt par som har drevet gård i 13 år. De har begge landbruksutdanning og var begge svært innstilt på å drive gård. Men nok er nok nå. Det er dessverre mange som har valgt det samme som disse to unge bøndene, og mange gjør og vil gjøre det i framtiden, hvis ikke dagens landbrukspolitikk forandres – og den må forandres raskt. Tre gårdsbruk legges ned hver dag. Det er en kjensgjerning at aldri før har det vært så mange tomme gårdsbygninger. Aldri før har det vært så få aktive bønder, og aldri før har det vært så liten del av disse igjen som har næringen som eneyrke, nemlig ca. 14,7 pst. Det har heller aldri vært så få gårdsbruk i drift, og det har heller aldri vært så få antall dekar som det dyrkes mat på. Det eneste som har økt, er, som tidligere nevnt, antall tomme gårdsbruk. Også dette må anses som svært negativt, både for landbruket og distriktene. At så få ønsker å fortsette innenfor næringen, og at det som før var gildt, nemlig å være odelsjente eller odelsgutt, ikke er så gildt lenger, er synd. Den som tidligere var født som første barn på en gård, og dermed fikk odel, hadde sikret framtiden sin med alt det positive som fulgte med. I dag er næringen gjennomregulert av lover, regler, konsesjoner, kvoter, makstak, makspriser, skatter, avgifter, reguleringer m.m. Utgiftene har økt mer enn inntektene, og friheten som Fremskrittspartiet bl.a. ønsker å gi bøndene, ønsker ikke Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet å gi dem. Dermed får vi et landbruk som mange ikke ser noen framtid i, og som dermed også er med på å avfolke bygdene. Jentene flytter, og det gjør også de fleste guttene. Fasit: Odelsretten er ikke så populær og interessant lenger, dessverre. Tilfeldigvis så jeg litt på programmet Bonderomantikk for noen dager siden. Det er et forholdsvis bra underholdningsprogram, men det ga meg også en liten aha-opplevelse, selv om jeg egentlig var klar over den. Jeg mener det var seks personer som søkte etter en ledsager å leve sammen med på gården. Av disse seks var det kun én jente. Det er selvfølgelig ikke riktig å trekke den konklusjonen at det kun er gutter igjen på gårdene, men slik kan nok situasjonen fortone seg i enkelte distrikter. Dette er også en svært negativ utvikling, som igjen gjør det enda vanskeligere for norsk landbruk å overleve. Optimisme er viktig for å lykkes. Jeg har full forståelse for den frustrasjonen som preger norsk landbruk. Med en rød-grønn regjering nå gjennom syv år og med en landbruksminister fra Senterpartiet var det nok en del personer som trodde på en framtid innenfor norsk landbruk. Når vi nå også fikk en landbruksmelding som nærmest lovet gull og grønne enger, og når statens tilbud til bøndene blir på 900 mill. kr, henger ikke dette sammen. Den som da ikke forstår frustrasjonen til bøndene, forstår da heller ikke den negative retningen norsk landbruk er på vei mot. Jeg hadde den glede å være gjest på Norges Bondelags årsmøte på Lillehammer i går. Der overvar jeg bl.a. lederens hovedinnlegg. Jeg må si jeg blir betenkt over Bondelagets leders skepsis til Høyres og Fremskrittspartiets landbrukspolitikk, når man ser hvordan dagens politikk fungerer. Fremskrittspartiet mener at alt ikke dreier seg bare om hvor store overføringer man får fra staten, men om en hel rekke andre momenter – og man må se helheten i dette. Bare det å ha råderett over egen produksjon og eiendom må etter Fremskrittspartiet syn være svært viktig. Det at man kan leie eller leie ut, selge eller kjøpe til en pris som to parter er enige om, uten at myndighetene skal godkjenne den, må også være viktig. Lavere skatter og avgifter og færre reguleringer er et annet viktig punkt. At kvoter og konsesjoner, bo- og driveplikt blir fjernet, er ytterligere gode ting for norsk landbruk. Ja, det er mye å ta fatt i i dagens landbrukspolitikk. Fremskrittspartiet har løsningen på disse utfordringene, og mange av disse koster ingen ting for samfunnet. De vil heller gi samfunnet penger tilbake. De vil dessuten skape distrikter hvor optimismen kommer tilbake, og programmer som Bonderomantikk blir unødvendig.

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2012-06-14

For å svare enkelt: Du skal høre på meg.

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2012-06-14

Det er ganske enkelt. Hva var det representanten fra SV ikke fikk med seg i mitt forrige svar? Jeg var klinkende klar på hvem som representerer partiets holdning. Hvis representanten ikke fikk det med seg, har han ikke fulgt med i det hele tatt. Det er jo sånn at SV – at SV trekker dette opp, synes jeg er bra – hadde representanter fra stortingsgruppen sin stående utenfor dette huset, på bakken på nedsiden her, som demonstrerte mot egen regjering. Vi har mye å lære av SV sånn sett. Selvfølgelig er det hos oss også enkeltmedlemmer som har andre syn enn det gruppen har, men jeg har redegjort så til de grader for at vi ønsker å videreføre tobaseløsningen. Hvis hr. Valen har problemer med det, kan han sikkert lese det i innstillingen.

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2012-06-14

Med Fremskrittspartiet i regjering kommer ikke landbruket til å bli rasert som i dag og måtte legge ned tre gårdsbruk per dag sju dager i uken. Det legges ned 2 000 gårdsbruk i året. Det gjøres med dere i regjering, for dere har en politikk som gjør at man jager bøndene bort fra det de holder på med. Når du snakker om at bøndene skal komme til byen – ja, bøndene kommer jo til byen. De kommer til byen for å demonstrere mot dere. Det er klart et bevis på at det er deres politikk som driver bøndene til byen. Derfor kommer de til Oslo, derfor kommer de til Trondheim. De kommer til byene takket være Arbeiderpartiet.