NbAiLab/norwegian_parliament huggingface dataset:
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2004-05-25

Dette er på mange måter en debatt om verdier, og de verdiene som drøftes, er forholdet mellom voksne og deres barn. Det beste hadde vært at vi hadde sluppet å ha denne interpellasjonen, at dette ikke var en problemstilling, men faktum er at det er et problem. Men det diskuteres, og det er, på tross av at det er et problem, en mulighet som man skal ta tak i. Så er det et dilemma at man snakker om at man skal ta hensyn til barnet, når det faktisk skjer som en følge av de voksnes behov. Det er de voksnes ønske om å ha nærhet til sitt barn som skal være med og styre barns muligheter. Men det er samtidig et paradoks, iallfall for noen av oss, for foreldre er ikke noe du velger. Det er noe du er født med – på godt og vondt er du født med de foreldrene du har. Du kan ikke velge dem bort. Så skal vi altså finne en balanse for å ivareta forholdet mellom de voksne og barna. Jeg er ikke ett sekund i tvil om at voksne bruker barn i en maktkamp seg imellom, og det er umoralsk. Det er langt på vei usympatisk av foreldrene å gjøre det, samtidig som man selvfølgelig kan ha forståelse for at det dessverre blir slik. En annen faktor i disse sakene er de sakkyndige og deres evne til å trekke de rette konklusjoner. Rettshistorien i Norge viser at vi ikke har vært gode nok. Vi har vært for lite flinke til å se i kortene hva som har vært realiteten. Det har gjenopptakelse av gamle saker vist. Det viser hvor ømtålige slike saker er, og hvor forsiktige vi har en forpliktelse til å være når vi skal konkludere i forhold til påstander. Jeg tror også at en del som jobber innen omsorgssektoren i Norge, dessverre utviser en misforstått omsorg overfor én part. Man gjør det ut fra at man rett og slett har større tillit til den ene enn til den andre. Da tror jeg man mister fokuset på det som er det viktigste, nemlig hva barnet har behov for. Det betyr at her skal man være til de grader nøktern, og man skal være seg veldig bevisst det man faktisk gjør, og ikke minst den makten man har, når man sitter i en slik posisjon. En annen ting man har vært inne på i debatten, er samværsordning og økonomien rundt det. Men det finnes da visselig – noe jeg hadde håpet statsråden skulle si noe om – muligheter til samværsordninger hvor det f.eks. er andre til stede for å sikre at barnet får samvær også med den parten som man muligens er bekymret for. Hvis man ønsker å ivareta barnets interesser, har man mulighet til å gripe inn og gjøre noe med det. Jeg er helt enig med dem som sa at økonomi dessverre er en avgjørende faktor, og da må vi se på om det er fornuftig, jeg tror ikke det er det. Konklusjonen min er, som statsråden også var inne på, at hvis reglene er feil, har vi plikt til – og det er en selvfølge – å vurdere dem og forandre dem. Så skal vi ta med oss avslutningsvis at dagens barn er morgendagens framtid. Det skal vi ha med oss når vi skal trekke konklusjoner i forhold til hva slags handlinger vi føler oss forpliktet til å sette i verk.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2003-05-07

Jeg konstaterer at på dette området har Norge vært verdensledende. Dette er faktisk det eneste området hvor Norge kan skryte og si at vi er best i verden når det gjelder kompetanse. Jeg konstaterer også at rederiene er på full fart ut av landet. Statsråden var inne på beskatningen. Skatter og avgifter er jo annerledes i Norge og er ikke harmonisert med EU. Det lønner seg på grunn av den drepende formuesskatten å eie rederier i andre land. Her bør det komme endringer raskt, og statsråden har jo sagt at vi bør ha de samme konkurransebetingelsene for norske bedrifter som det som gjelder i EU. Hvorfor har han da unntatt skipsfarten fra dette prinsippet, i og med at det beviselig er sterk konkurransevridning når det gjelder rammebetingelser?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2007-11-28

Det er ei glede å kunne leggje fram representantforslag frå stortingsrepresentantane Jon Jæger Gåsvatn, Åse M. Smidt og meg sjølv om å gjere skriftleg eksamen i sidemål valfri.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2000-10-18

Vi skifter tema. Jeg vil gjerne tillate meg å stille finansministeren følgende spørsmål: «I valutaforskriften er målet for pengepolitikken å stabilisere norske kroner mot den felles europeiske valutaen. Krona har nå gjennom lang tid vært sterk mot euroen. Til tross for det har sentralbanken satt opp renta flere ganger. Det kan derfor virke som Regjeringa har akseptert at sentralbanken skal ha en friere stilling i utøvelsen av sitt mandat og på den måten kunne endre målene for pengepolitikken. Aksepterer statsråden at han dermed ikke skal ha innflytelse på rentefastsettelsen til Norges Bank?»
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2013-03-13

Først vil eg vise til mitt svar på spørsmål 2. Det er riktig at Samferdselsdepartementet har fått Statens vegvesen til å sjå på ulike tilpassingar innanfor den traseen som er utgreidd. Blant anna omfattar dette kostnadene ved å erstatte fyllingar i alternativ A med ulike lengder av bruer. Utgreiingane viser at det er betydelege kostnader knytte til ei lang bruløysing over Åkersvika. Det er uaktuelt med ei bru i milliardklassen, som ho som har vore omtala i media, og som òg kan gje forseinkingar i framdrifta. Elles kan eg – som eg svarte på spørsmål 2 – ikkje gå inn på kva løysingar som vert valde, men berre bekrefte at vi er i sluttfasen av arbeidet, og at eg legg opp til ei endeleg avklaring som kan gje ei framdrift i saka.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2005-04-20

Jeg vil tillate meg å stille følgende spørsmål til justisministeren: «Søndag 10. april 2005 var det et oppslag i Aftenposten hvor leder av Politiets Fellesforbund Oslo gikk sterkt ut mot situasjonen i Oslo og hevdet at det etter den store budsjettøkningen for inneværende år, fortsatt ikke var mer synlig politi ute på gatene i Oslo. Det ble også vist til andre forhold som Politiets Fellesforbund mente var grunnlaget for at så hadde skjedd. Deler statsråden oppfatningen om at det ikke er mer synlig politi i Oslo, og i så fall hva er årsaken til dette?»
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2015-06-09

Lokaldemokratiet på Hvaler skal få gjera det som lokaldemokratiet på Hvaler synest er riktig innanfor dei politiske rammene som blir trekte opp herifrå, der ein på nokre område gjev den enkelte innbyggjaren meir makt. Eg er heilt einig med Eyvind Borge i Hvaler i at det er viktig å leggja til rette for at barnefamiliar skal få billige tomter og billige bustader i Hvaler. Det er nettopp derfor denne regjeringa og dette stortingsfleirtalet skal gje kommunane større sjølvråderett innanfor arealpolitikken, slik at Eyvind Borge kan regulera fleire tomter og fleire byggjefelt. Dersom det er ein barnefamilie som ønskjer å bu på heimplassen og det ikkje er rette status i kommuneplanen, kan Eyvind Borge i større grad bruka dispensasjonshøvet med det vedtaket me gjer i dag, enn han kunne før, nettopp for å leggja til rette for at fleire skal bu på Hvaler. Me trur det er ein betre politikk for å sikra fleire innbyggjarar og fleire barnefamiliar der enn å ha buplikt og andre ting som skal tvinga folk til å bu der.

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2015-06-09

Kommunene har allerede i dag veldig mange oppgaver, som de trenger mer penger til å gjennomføre. Vi ønsker å finansiere de oppgavene, og vi hører på hva som blir sagt lokalt, nemlig at de trenger mer penger slik at de kan ansette nok folk, f.eks. i eldreomsorgen – der de ansatte sliter seg ut, og der mange av de eldre ikke får den hjelpen de skal ha – eller i skolen, der læreren ikke har tid til å prate med alle elevene hver dag. Da er det det som er viktigst. Det er det vi hører på. Men vi har et forslag i denne innstillingen, og det er at kommunene skal ha større makt over f.eks. skolestrukturen. Det er en basisoppgave som kommunene har i dag, som de i prinsippet, mener jeg, burde ha full råderett over – at ikke staten skal kunne godkjenne privatskoler, som gjør at penger går ut av kommuneøkonomien. Jo, vi har gode forslag til det, men den kommunereformen som denne regjeringen legger fram, er SV imot. Vi er for frivillig kommunesammenslåing. Vi er imot at noen skal tape eller komme dårlig ut av det.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2000-05-30

Statsråden avsluttet på det området jeg ønsker å gripe tak i. Arbeiderpartiet har en kvinnepolitisk bevegelse. Det var også nevnt fra representanten Marit Nybakk tidligere i dag at den dagen komiteen avgav denne innstillingen, hadde kvinnebevegelsen i Arbeiderpartiet en pressekonferanse der det ble fremlagt en rekke forslag som langt på vei gikk i retning av Fremskrittspartiets forslag. Mitt spørsmål til statsråden er: Hvor ligger disse forslagene nå? Og deler statsråden de forslagene som det kvinnepolitiske utvalget fra Arbeiderpartiet fremmet på pressekonferansen? De er nemlig ikke fremmet i Stortinget i dag, og jeg etterlyser dem. Jeg har også en utfordring til statsråden i forhold til Shahbaz Tariqs innlegg – som er en total skivebom i hele debatten, og som er en årsak til at vi ikke får noen fremdrift i å få konstruktive løsninger på problemet tvangsekteskap, men derimot det motsatte – og det går i retning av de forslagene som enkelte representanter har signalisert at de ønsker oversendt. Jeg vil gjerne at statsråden skal kommentere forslagene nr. 1, 2, 6 og 7. Disse forslagene har jeg forstått ønskes oversendt. Og da blir mitt spørsmål: Da dette er i ferd med å bli iverksatt, når kan vi forvente resultatet av denne iverksettelsen? For handlingsplanen mot tvangsekteskap har nå versert i to år. Når får vi noe resultat? Og årsaken til at Fremskrittspartiet nå nekter å oversende de forslagene og ønsker at det skal realitetsvoteres over dem, er at vi ønsker å få slutt på den passiviteten som resten av Stortinget viser.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 1999-04-13

Jeg har i mange år vært bekymret over utvelgelsen av meddommere. Det heter så fint at man skal dømmes av sine likeverdige. Det skjer jo ikke når man dømmes av politikere som ikke er representative for befolkningens holdninger til straffeutmåling. Det er som vi vet bare Fremskrittspartiet som virkelig ønsker strenge straffeutmålinger. En meningsmåling før jul viste at 54 pst. av befolkningen var mest enig med Fremskrittspartiets kriminalpolitikk. Ca. 1 pst. var mest enig med Tor Nymo og Senterpartiet, og jeg tror oppslutningen om Venstre i denne målingen knapt var målbar. Når så meddommerne plukkes ut av et utvalg satt sammen politisk, betyr det at bare 10 pst. av meddommerne representerer Fremskrittspartiets holdninger, som er representative for 54 pst. av befolkningen. Det faktiske forholdet med denne utvelgelsen er altså at de aller fleste kriminelle i Norge dømmes av meddommere som har politisk liberale holdninger til straffeutmåling, og ikke av meddommere som har representative holdninger for den norske befolkningen, og som er tilstrekkelig selvstendige og uavhengige. Derfor er jeg veldig begeistret for at representanten Harald Hove fra Venstre nå reiser denne problemstillingen og ønsker å få en endring, slik at meddommerne blir mer representative for befolkningen. Én løsning kan selvfølgelig være at utvalget er hele befolkningen – alle myndige norske statsborgere. Det vil være det mest representative utvalget. Da kan man trekke ut flere enn man har behov for i hver enkelt rettssak, og skyte ut personer som måtte være de minst skikkede i hvert enkelt tilfelle. Men det er bare én mulig tanke. Den eneste fornuftige løsningen her er å la det domstolsutvalget som nå er i arbeid, vurdere hele problemstillingen. Det var det svaret jeg hadde ventet fra statsråden. Jeg vil derfor spørre om statsråden vil be domstolsutvalget vurdere de spørsmålene som tas opp i denne interpellasjonen. For øvrig vil jeg nå bebude at Fremskrittspartiet er innstilt på å stemme for forslaget fra representanten Rasmussen.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 1999-05-06

Jeg fikk ikke svar på min replikk i stad. Når det kommer til forhandlinger om budsjettet, er da Forsvaret så viktig for Høyre at det kunne tenkes å være verdt en krone mer i skatt? Det dreier seg om troverdighet og at dette er en viktig sak for Høyre. Hvis det er slik at det ikke er verdt en eneste krone mer i skatt for noen, kan ikke dette være en spesielt viktig sak. Jeg ber bare Godal om i hvert fall å tenke over det. Jeg har også vært i Bosnia. Jeg tror vi alle har venner på Balkan. Jeg tror også at det er tverrpolitisk enighet om at målet er å ikke bruke en eneste krone på krigsoperasjoner som sådanne. Derfor er det kjempeviktig at vi ikke rører penger som går til forebyggende konfliktarbeid andre steder når vi får utgifter til krigsoperasjoner. Og det er denne forsikringen jeg ønsker at Høyre nå i dag skal gjenta: På den veien vil ikke Høyre gå.

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 1999-05-06

Det er statsrådens avslutning som gjør at jeg føler behov for å ta en replikk, nemlig det at man skal arbeide aktivt internasjonalt for å bringe internasjonale avtaler i overensstemmelse med norske posisjoner knyttet til CO2-avgiften. Det er mulig at finansministeren ikke er den rette statsråd til å kunne svare presist på spørsmålet, men la meg likevel tillate meg å stille spørsmål om hvilke aktive tiltak Regjeringen tenker å iverksette, hvilke andre organisasjoner enn Den internasjonale organisasjon for sivil luftfart man tenker at man skal være aktiv i, og også i hvilken grad det er sannsynlig at man i overskuelig framtid klarer å bringe et internasjonalt avgiftsregime for transport på plass. Dette skulle altså vært en del av Kyoto-protokollen og Kyoto-avtalen, men den er ikke en del av det. Det er senere fulgt opp i Buenos Aires, der det heller ikke ble tatt den typen initiativ. Er det grunn til å tro at det vil bli tatt nye initiativ? Og i så fall: Vil den norske regjeringen ta selvstendige initiativ til at den typen avgifter kommer på den internasjonale dagsordenen? Den andre biten gjelder det som går på bilaterale avtaler, der statsråden prisverdig sier at man ønsker at de skal bringes i overensstemmelse med norske posisjoner. Men fins det realisme i det? Er det sannsynlig? Har statsråden mottatt signal om at andre nasjoner er villig til å se på den typen skattlegging som vi mener er riktig? Jeg deler jo statsrådens vurdering av CO2-avgiften 100 pst., dessverre gjør åpenbart ikke stortingsflertallet det når det gjelder disse spørsmål. Men er det altså realisme i det? Det er også mitt spørsmål til statsråden, om han kunne gjøre en vurdering av det.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2002-01-24

På vegne av meg selv fremmer jeg et forslag der Stortinget ber Regjeringa om å utarbeide bestemmelser i pasientrettighetsloven og barnevernsloven om at barn og unge under 18 år skal få behandlingsgaranti til rus- og psykiatribehandling.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2014-11-13

Forslaget fra Senterpartiet synliggjør en utfordring for de organisasjonseide kulturhusene. Men dette er ikke en utfordring som er ny. Den var også til stede og kjent for mange av oss i forrige periode, da Senterpartiet var en del av regjeringen. Hva har ikke de lokale husene gjort for lokalsamfunnene, frivilligheten og kulturen rundt omkring i kommunene? Jo, alle som sitter her, er helt enige om at uten dem hadde det vært dårlig med aktivitet i frivillig sektor. Husene det er snakk om, er Bøndenes Hus, velhus, idrettshus, ungdomshus, speiderhus, bedehus, Folkets Hus, Røde Kors, skistuer – ja, jeg er ikke sikker på om jeg har kommet på alle, det finnes sikkert flere. Nå har vi sågar store kulturhus med høy kvalitet, med øvingslokaler og konsertsaler i flere størrelser. Disse husene konkurrerer om de samme pengene. Disse husene konkurrerer om de samme brukerne. Disse husene konkurrerer om å leie ut sine lokaler og tjene penger på det. Det er klart at dette må bli en utfordring for fylkeskommunene. Dette blir en utfordring for kommunene, og det blir en utfordring for staten, ettersom vi har fått dette på bordet i dag. Hva kan staten gjøre, hva kan fylkeskommunene gjøre, og hva kan kommunene gjøre for å bedre rammevilkårene? Løsningen kan være at man diskuterer antall hus, løsningen kan være at man gjør det enklere med momskompensasjonsordningene – gir mulighet også for å vedlikeholde byggene og få fradrag for det. Jeg tror ikke løsningen ene og alene er at vi fordeler de midlene vi har, på flere poster, men at vi går i dybden på utfordringene. Som kjent bevilges det mye penger til ordningen for momskompensasjon – det er vel 1,2 mrd. kr. Det er det jo stor enighet i Stortinget om at vi skal ha, og en ordning som vi har sett fungerer. Men den gjelder beklageligvis ikke oppgradering og vedlikehold. Alle synes det er tragisk å se at de små kulturhusene våre står og forfaller, så denne diskusjonen må vi ha i Stortinget. Vi må ha en gjennomgang både i Stortinget og i komiteen om hva vi skal gjøre framover. Når det er 17 900 frivillige lag og organisasjoner rundt omkring i kommunene, har vi med en mengde organisasjoner å gjøre, og vi må være i dialog med dem. Her – det tror jeg vi er enige om – ønsker vi å fremme frivillig aktivitet i kommunene. Men som sagt tror jeg ikke løsningen bare er flere poster på budsjettet, at vi ser de forskjellige kulturhusene i forskjellige poster, jeg tror også vi må diskutere størrelsen på beløpene. Noen må tørre å spørre seg: Har vi nok lokale kulturhus? Har vi for mange? Den diskusjonen bør vi vel også ha, og ikke minst bør den komme lokalt. At det blir mulighet for fradrag for vedlikehold og oppgradering, er som sagt noe vi bør diskutere framover.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2012-01-11

Jeg takker for statsrådens svar. Det viser så til de grader hvor alvorlig denne situasjonen er. Statsråden viser også til antall anlegg som har fått påvist PD-smitte nord for PD-sonen – 17 anlegg, sier statsråden i sitt svar. Det er tre anlegg som nå har fått påvist smitte, og 1,5 millioner fisk skal kunne flyttes sør om Hustadvika. Selv om denne fisken er vaksinert, kan flyttingen medføre at anlegg i det området kan få påvist smitte. I Misund, som er en av de kommunene der et slikt anlegg skal plasseres, har man ikke påvist PD-smitte fra før og kan nå risikere å få det innført. Når statsråden viser til at det heller ikke er noen erstatningsordning som følge av det vedtaket som Mattilsynet nå gjør, blir dette meget alvorlig. Hvis et anlegg får påvist smitte og da enten må slakte ned eller kommer i en dårlig situasjon knyttet til markedsføring av sine produkter, ja, da blir denne saken svært alvorlig. Spørsmålet mitt til statsråden er: Støtter statsråden at det er en meget uheldig lovgivning på dette feltet, og vil hun se på lovgivningen for å hjelpe disse oppdretterne hvis det blir påvist smitte i anleggene?
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2015-06-04

I forbindelse med debatten om heroinassistert behandling som i fjor gikk mellom lege Ola Jøsendal ved Helse Bergen og helseministeren, skrev Ola Jøsendal i Bergens Tidende at vi må ha mot til å «ta konsekvensen av slik ny kunnskap». Så viste han til evalueringen av det danske forsøket med heroinassistert behandling, som danske Sundhedsstyrelsen har oppsummert på følgende måte: «Alt i alt må det konkluderes at ordningen har været en succes (...).» Mine spørsmål er: I hvilken grad har Helsedepartementet satt seg inn i resultatene fra Danmark? Og: Mener helseministeren, som er så sikker på at dette skal vi ikke gjøre i Norge, at danskenes konklusjon i evalueringen av eget forsøk er feil?

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2015-06-04

Ved et raskt søk på Stortingets nettside fikk jeg opp 146 henvendelser til ulike ministre vedrørende pasientreiser. Dette har altså stortingsrepresentanter fra de fleste partier engasjert seg i, både på generell basis og i form av enkeltsaker over flere perioder. Derfor er jeg glad for at denne regjeringen legger til rette for flere forenklinger av denne tjenesten. Ikke minst er jeg svært tilfreds med at pasienter med store reiseutgifter skal skjermes også i framtiden. Riksrevisjonen hadde gjennomgang av forvaltningen av statlige selskaper for 2009. Det ble påpekt at veksten til utgifter ble redusert etter at helseforetakene overtok ansvaret for pasientreiser. Likevel viste undersøkelsen at det var store variasjoner mellom helseforetakene når det gjaldt kostnader knyttet til pasientreiser. Systemet har blitt kritisert for å være tungvint og vanskelig å forstå, og det er derfor gledelig at dette nå forenkles. Fremskrittspartiet er glad for at valg av transportmiddel ikke skal påvirke betalingen, fordi man ofte velger det som passer en selv best når det gjelder tidsperspektivet, og hvorvidt det er buss eller tog er neppe avgjørende i det valget enkeltmennesket tar. Valgfriheten ivaretas selv om ledsagertillegget fjernes. Det påløper ingen ekstra kostnader ved å ha med passasjerer f.eks. i egen bil. Dersom man dokumenterer at rutegående transport benyttes, har likevel både pasient og ledsager rett til standardsats. Dette er jeg svært glad for at blir ivaretatt. At pasientene nå slipper å dokumentere reiseutgiftene, og at stønad og sats beregnes automatisk, er en fornuftig avbyråkratisering, etter vårt syn. Dette er, som statsråden tidligere har påpekt, igangsatt på bakgrunn av Stortingets behandling av Meld. St. 9 for 2012–2013 Én innbygger – én journal. Det er ingen tvil om at systemet til tider har båret preg av mye papirer og tungvinte løsninger for pasientene når de har søkt om refusjon. At ordningen nå blir enklere, med standardsats, færre dokumentasjonskrav og i tillegg elektronisk innsending av refusjonskravene, er gledelig for de mange kronikere i vårt ganske land som er avhengige av at vi legger til rette for en enklere hverdag for dem.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2006-03-03

Jeg har gleden av å fremme forslag på vegne av Tord Lien, Kåre Fostervold, Øyvind Korsberg og meg selv om å gjennomgå alle særnorske miljøkrav som kan medføre konkurranseulemper for norsk industri.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2004-05-28

Jeg vil bare understreke at vi fra SVs side støtter at det settes i gang opprustning av denne vegen. Vi sier helt klart at det er behov for å ruste den opp både i forhold til framkommelighet og i forhold til trafikksikkerhetsproblematikken. Men vi sier i vår merknad at det ikke er behov for en større motorvegsatsing. Vi markerer også at det her parallelt med vegen går en jernbane som har behov for stor opprustning. I korridorer hvor jernbane og veg går parallelt, prioriterer vi jernbane. Det betyr ikke at vi ikke vil gjøre noe med vegene der disse er dårlige, men vi prioriterer jernbane. Så til Jan Sahl, som innledningsvis ikke forstår SVs prioritering på dette området. Jeg vil da minne om at det er behov for en betydelig jernbanesatsing i dette landet i de nærmeste ti årene. At denne regjeringen i sitt forslag til Nasjonal transportplan har redusert ambisjonsnivået med vel 4 milliarder kr når det gjelder investeringer i forhold til inneværende plan, er en stor nasjonal samferdselspolitisk utfordring, og den er vi i SV villig til å ta. Derfor markerer vi våre prioriteringer i enhver trafikkorridor hvor jernbanen og vegen går parallelt. Der er det behov for å satse ekstra på jernbane, og det er det også i denne korridoren.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2001-01-24

Jeg registrerer at helseministeren nå gang på gang har sagt at det ikke først og fremst er spørsmål om mer penger, men om bedre organisering, og det er jeg for så vidt helt enig med helseministeren i. Og da tilbake til denne milliarden, som også Sonja Irene Sjøli var inne på: Poenget er her at de pengene nettopp er bevilget, mens det helseministeren tar til orde for, er at i den grad man skal utnytte ekstrakapasiteten, skulle det være via en ekstrabevilgning. Det er komplett ulogisk, det er jo det motsatte av det helseministeren ellers uttrykker at han ønsker, nemlig å bruke eksisterende midler på best mulig måte. Hva er da helseministerens begrunnelse for at han ikke ønsker å bruke denne milliarden på best mulig måte?