Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2000-12-05

Først har jeg lyst til å gi ros til Høyre for det engasjementet de har for asylsøkere, og spesielt for de enslige, mindreårige asylsøkerne. Jeg er helt enig i det Høyre her framførte. Men jeg har to spørsmål til Høyre, og det ene går på næringslivet. Høyre er veldig opptatt av næringslivets rammevilkår, og en viktig del av det i Norge er den differensierte arbeidsgiveravgiften, som er stor og tung. Den betyr mye for både bedriftene og distriktene. Det har vært et veldig stort engasjement for de 14 kommunene som har fått endret arbeidsgiversone, et veldig stort engasjement. SV har delt det, men vi har syntes at det kanskje har vært litt i overkant, når man vet at hele ordningen med hensyn til resten av det distriktspolitiske virkemiddelet kan stå for fall allerede i 2003. Vi er veldig forundret over at Høyre,som er opptatt av hva slags avgifter næringslivet skal betale, ikke er mer opptatt av å vite hvordan det faktisk kommer til å gå med denne avgiften i framtida, og av at Regjeringa lager et godt opplegg, slik at man kan sikre gode rammevilkår for bedriftene i distriktene framover. Jeg kunne derfor ha lyst til å spørre Erna Solberg om hvorfor de ikke deler SVs bekymring for dette. Så er det en annen sak hvor SV og Høyre har vært veldig på linje, og det er når det gjelder å få bedret lønns- og arbeidsvilkårene for lærere. Men det er veldig mange grupper i offentlig sektor som trenger lønns- og arbeidsvilkår som gjør at man kan greie å rekruttere og beholde folk. Derfor har SV i årets innstilling fremmet et forslag om at vi ønsker en tilsvarende rekrutteringsmelding for kommunal sektor, altså et samarbeid der staten og kommunene lager en rekrutteringsmelding for å sikre at vi faktisk greier å bemanne de reformene vi er enige om. Jeg kunne tenke meg å invitere Høyre til å være medspiller også i denne saken, for rekrutteringsmeldinga for lærere var jo vellykket, for her så man at det var en metode å gjøre det på for å komme fram. Kunne Høyre tenke seg også å se på det når det gjelder de andre viktige stillingene i kommunesektoren?

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2000-12-05

For å følge opp der Eirin Faldet slapp, kan jeg si at det nå er en enstemmig komite som går inn for at også Aetat skal samarbeide med andre etater i slike prosjekter – ikke bare strategisk, men også med sine virkemidler. Det er faktisk en åpning Stortinget nå har gitt, så da er det opp til statsråden å virkeliggjøre det. Og det håper vi at han gjør. Nå hadde jeg kanskje håpet at representanten Faldet, som er i samferdselskomiteen, hadde snakket om kommuneøkonomi og kollektivtrafikk, for tilskuddene til kollektivtrafikken ligger jo innenfor fylkeskommunens rammebevilgninger. Og jeg skal fortsette litt med det jeg snakket om i stad. Problemet er at vi ikke får noen tilbakemelding, verken i St.prp. nr. 1 eller i kommuneøkonomiproposisjonen, på hvor mye vi får til kollektivtrafikken, hva den koster, om prisene går opp eller ned – altså: Får folk et bedre tilbud eller et dårligere tilbud for de pengene vi legger inn her? Det er altså overhodet ingen tilbakemelding. Og det er et problem, for flertallet sier at de ønsker å styrke kollektivtrafikken, og da bør vi få litt mer begrep om hvordan de pengene vi putter inn, faktisk kommer ut i form av tjenester. Nå vet vi at prisene når det gjelder kollektivtrafikken, øker de fleste stedene, at tilbud legges ned, og at de blir dårligere. Og da velger folk privatbilen, med alle de ulempene som det fører med seg. Så her er vi altså nødt til å ta noen nye grep, og da må vi først og fremst ha kunnskap. Så til slutt en siste bemerkning om bolig. Penger er ikke noe problem, sier statsråden – det er penger nok til å bygge billige boliger. Det er vel penger der, men SV tviler på at det faktisk er penger nok til å gi tilstrekkelig store tilskudd til at boligene blir billige nok, slik at de som har dårlig råd, har råd til å leie eller kjøpe dem, og slik at kommunene har råd til å gå inn i prosjektene og ikke må stille med for stor egenandel. Det er tilskuddsutmålingen som den er nå, for liten til. Så er det litt påfallende, synes vi, at Regjeringa og stortingsflertallet velger å gå inn på eiersida i et selskap som heter IT Fornebu, som burde ha greid seg sjøl. Og hvis de ikke hadde gjort det, så hadde det for så vidt ikke gjort noen ting, for de burde ha livets rett aleine, på egne bein. Men når det gjelder de som vi vet ikke greier seg på egne bein, der går ikke staten inn på eiersida når man ser at det går både vinter og vår og år etter år før noe positivt skjer. Det er aldeles ufattelig for SV at det skal være så stivbeint på de områdene der enkeltmennesket er helt prisgitt at det offentlige faktisk gjør jobben sin, mens når det gjelder de næringsprosjektene som vitterlig burde greie å stå på egne bein, der er staten med, både med penger og på eiersida.

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2000-12-05

Det er nok ikke bare Nord-Norge mot Fremskrittspartiet, det er også SV mot Fremskrittspartiet i denne saken som i de fleste. SV er opptatt av kvalitet og kvantitet på offentlige tjenester. Eldreomsorg og skoler skal være så gode at de tilfredsstiller de ønskene og de kravene som befolkningen har. Og det som er problemet nå, er at det er ikke nok penger i systemet, slik at standardforskjellen på det vi har privat, og det vi får av offentlige tjenester, blir så stor at folk ikke aksepterer det. Det har Fremskrittspartiet og SV helt ulike løsninger på. SV er imot konkurranseutsetting fordi vi ikke kan begripe hvorfor skattebetalernes penger skal gå til fortjeneste i private bedrifter. Hvorfor i all verden kunne vi ikke bruke de pengene til bedre eldreomsorg og bedre skoler? Og når Fremskrittspartiet viser til at slik har de gjort i andre land, er det da slik at Fremskrittspartiet ikke er kjent med at man i både Danmark og Sverige har en høyere andel av offentlig forbruk i totaløkonomien enn i Norge, og at de tjenester, f.eks. innenfor eldreomsorgen, som de der har satt ut på anbud og fått innsparinger på, fremdeles ligger over norske offentlige tjenester i pris? Det betyr at vi faktisk ikke har det innsparingspotensialet som Fremskrittspartiet mener er der, og i tillegg skal altså noen ha fortjeneste på det. Det er ubegripelig for SV. Men jeg syns det hadde vært greit om Fremskrittspartiet snart hadde fortalt det norske folk hvor mye av skattebetalernes penger de mener skal gå tilbake som fortjeneste til disse bedriftene, og som på den måten skal fratas eldre og pleietrengende, eller skolebarn, som trenger bedre skolebygg og bedre læremateriell.

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2000-12-05

Ledigheten er økende, sa Brørby. Men det kunne faktisk blitt verre, for i sitt opprinnelige forslag til statsbudsjett for 2001 overgikk jo Arbeiderpartiet nesten seg selv i å skulle være verdensmester i å øke skatter og avgifter både for private og for bedrifter. Imidlertid kom sentrumspartiene og tok et slags grep. De tok kommandoen i budsjettbehandlingen og fikk sendt noen av Arbeiderpartiets mest tyngende avgiftsøkninger på arbeidsplasser over til pensjonister og lønnsmottakere, noe som altså begge leire i dag synes å leve godt med. Nå ble det ikke noe av denne konjunkturavgiften på 1,5 pst. fra Arbeiderpartiet, men man ble altså likevel enige om en konjunkturavgift på 10 pst. på private næringsbygg for neste år. Resultatet blir jo nærmest en bråstopp i oppføring av næringsbygg. Og noe av tanken bak dette var visstnok at snekkere nå skal bygge bolighus fremfor å drive med oppføring av næringsbygg. Men så enkelt er det garantert ikke. For det er mangel på tomter, det er mangel på reguleringsplaner for boligbygging, og behandlingstiden for å gjøre dette er kanskje et år. Imens står altså snekkere som bygger næringsbygg, ledige. Det tar tid å få dette på plass. Men konjunkturavgiften vil garantert sette en bråstopp for nybygging av næringsbygg. Den vil også forårsake permitteringer og rekrutteringssvikt innen byggenæringen, og det kan ikke kompenseres ved boligbygging. Det man oppnår med konjunkturavgiften, er å svekke hele byggenæringen og øke presset dramatisk i 2002, når både konjunkturavgiften og investeringsavgiften bortfaller samtidig. Har man i Arbeiderpartiet i det hele tatt skjønt noe som helst av denne konjunkturavgiften, som altså vil føre til permitteringer i byggebransjen i 2001 og fullstendig kaos i 2002? Det er ikke bare svært uheldig for byggenæringen, men det rammer også næringsutviklingen totalt sett, og mest distriktene. Det er særdeles dårlig distriktspolitikk. Hva slags tanker har Arbeiderpartiet om denne ødeleggende konjunkturavgiften?

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2000-12-05

Når det gjelder Husbankens organisering, er vi enig med flertallet. Vi ønsker å fokusere på problemene i hovedstaden, men ser det ikke hensiktsmessig å organisere det i en egen enhet. Det som dette forslaget tar opp, går jo rett inn i en av SVs hjertesaker. Utgangspunktet er at det norske boligmarkedet er slik sammensatt at det nesten helt mangler den biten som er viktig for unge og folk med dårlig råd, nemlig billige utleieboliger. Det som en ser nå, er jo at kommuner etter hvert leier ut fine leiligheter som skulle vært sosiale utleieboliger, til gjengs leie og markedsleie og oppfører seg som de reneste hushaier. Da blir det lite igjen av den bitte lille boligsektoren vi har som skulle hjelpe de unge og dem som har dårlig råd. Venstres forslag tar ganske sterkt utgangspunkt i at her skal man bygge mange billige ungdomsboliger uten subsidiering. SV har ikke noe imot at man gjør det. Vi ønsker jo at boligsektoren generelt blir rimeligere. Men problemet er at hvis man skal nå dem som virkelig har problemer, kommer man nok ikke unna det elementet at man må inn med tilskudd. Venstre er òg inne på det i et av underpunktene sine, at f.eks. gratis tomt kan være et godt bidrag i denne forbindelse, enten fra kommunens eller fra statens side. Og det er jo en form for subsidiering. I tillegg må man nok inn med tilskudd av en ganske annen størrelse enn det mange prosjekter får i dag, hvis dette skal nå både den gruppa som Dørum snakket om i sitt innlegg, altså folk som i en eller annen overgangsfase har bruk for en utleiebolig som kanskje ikke har markedspris, og dem som mer permanent har dårlig økonomi og problemer med å klare det alminnelige boligmarkedet. Noe av det som blir viktig nå, er at man sørger for at ressursene i byggebransjen blir brukt til å bygge slike boliger. Man må ikke bruke opp de få tomtene og den kapasiteten vi har, til å bygge luksusboliger for folk som bare skal klatre i hierarkiet. Det er ikke av misunnelse jeg sier dette, men det er rett og slett fordi det er nødvendig at vi nå fokuserer på det som er nødvendig, nemlig å hjelpe dem som ikke kan hjelpe seg sjøl. Derfor er det hyggelig å høre at det nye byrådet i Oslo i hvert fall har fokusert noe på dette og sagt at en fjerdedel av nyproduserte boliger skal være utleieboliger, uten at jeg helt greide å få med meg om de skulle være allmennyttige og ha en lavere pris enn man har i det vanlige leiemarkedet, for det må jo være utgangspunktet hvis dette skal bli et effektivt virkemiddel for å få en boligmasse i Norge som er sammensatt på en slik måte at vi unngår at folk får store sosiale problemer. Så til ett av strekpunktene som Venstre har i sitt forslag. De har ikke fremmet det som forslag, men som et strekpunkt. Det går ut på at de ønsker tiltak for å hindre at offentlig eide boliger blir stående tomme over lang tid. Det har vi sett skje i flere kommuner, og det er litt ubegripelig når man vet at folk samtidig står i boligkø eller blir henvist til hospits. Noen steder kan det være grunner til det, men det er en praksis som ikke kan få lov til å fortsette. SV har også sett på dette i andre land. I Danmark har de f.eks. en lov som kalles boligformidlingslov, som går ut på at det offentlige kan gå inn og regulere slik at man ikke kan ha boliger stående tomme når det er folk som står i boligkø. Vi arbeider med dette. Jeg varsler på denne måten at vi ser på disse problemstillingene og muligheten til å fremme et konkret forslag om det. Vi er ikke klare til det, men jeg synes kanskje at også Regjeringa burde se på slike muligheter, for det er faktisk en kapasitet som står der, og som ikke blir brukt. Det synes jeg er uakseptabelt. Svært mange av disse leilighetene er jo også bygd med store statlige subsidier. De har vært nedbetalt gjennom sosialhjelp og folks trygdepenger, og så står de der og blir ikke brukt, eller kommunene bruker dem og krever inn høy husleie. Det er på en måte å spekulere med ressurser som det ikke skulle spekuleres med, men som nettopp skulle være et sosialt gode for dem som har behov for det.