Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2007-02-14

Jeg takker for svaret. Nå er det jo slik at verken pasientorganisasjonene, tilsatte eller kommunene i Lista-regionen ønsker en overflytting. Sykehuset i Flekkefjord er, som statsråden sikkert vet, et moderne sykehus med høyt faglig nivå og også en veldig viktig brikke i nettopp Sørlandets sykehusstruktur. Nå er det dessverre skapt usikkerhet og bekymring i befolkningen om sykehusets framtid. Flekkefjord sykehus, som driver med overskudd, er nok redd for – med de økonomiske rammene innen foretakene som er knappe, og som vi vet skal kuttes ytterligere – at sykehuset kan bli en salderingspost på budsjettet, særlig fordi det ligger i utkanten av begge disse helseforetakene. Hva tenker statsråden om det?

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2007-02-14

Jeg registrerer at det er noen tiltak som skal iverksettes ganske raskt, slik at de blir til hjelp også for dem som venter i dag. Når det gjelder Fremskrittspartiet, har vi vært veldig bekymret for denne situasjonen gjennom mange år. Jeg kan gå tilbake til 1997 og sitere John Alvheim, som den 17. juni sier i Stortinget: «Det er for meg imidlertid et stort paradoks at samtidig som man konstaterer en betydelig mangel på psykiatere og psykologer, har Regjeringen med tilslutning av et flertall i Stortinget fått gjennomslag for å frata de såkalt avtale-løse psykiatere og psykologer refusjon fra Folketrygden, noe som helt åpenbart på sikt, og på kort sikt, vil gjør personalmangelen i den psykiatriske helsetjeneste enda verre enn tilfellet er i dag, og som vil ha alvorlige konsekvenser for framtidige og nåværende pasienter.» Jeg vil spørre statsråden: Vil statsråden vurdere å gjeninnføre ordningen hvor avtaleløse psykiatere og psykologer kan få refusjon fra folketrygden, slik at pasientene selv kan velge hvem de ønsker å gå til, og slik at behovet for flere innen disse yrkene kan reguleres i tråd med det som pasientene har behov for?

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2007-02-14

For det første har jeg lyst til å replisere til representanten Syversen at jeg har et klart mål om å stille i spørretimen mange ganger framover og svare på gode spørsmål, som f.eks. dette. I perioden 1. september 2006–1. mars 2007 har Norge formannskapet i Leading Group on Solidarity Levies to Fund Development, den såkalte pilotgruppen for innovative finansieringsmekanismer. Denne gruppen har arbeidet med det franske forslaget om en solidaritetsavgift på flyreiser, men også behandlet andre former for innovative finansieringsmekanismer, bl.a. en skatt på valutatransaksjoner. Et utgangspunkt for dette arbeidet er Soria Moria-erklæringen, som sier at Regjeringen vil «gå foran for internasjonale avtaler om nye globale finansieringskilder som kan medvirke til omfordeling og styrking av FN-institusjonene, flyavgift, karbonskatt, skatt på våpenhandel eller avgift på valutatransaksjoner». Regjeringen har ikke vurdert en innføring av en form for valutaskatt for utviklingsformål. Norge vil imidlertid fortsatt støtte opp om den diskusjonen som nå pågår for en slik form for finansiering, og pilotgruppen vil ventelig fortsatt behandle valutaskatt som tema. På konferansen i Oslo 6.–7. februar foreslo flere av de deltakende NGO-ene å opprette en egen internasjonal arbeidsgruppe om valutaskatt. Norge vil nå sondere interessen blant andre medlemsland i pilotgruppen for å opprette en slik gruppe. Det vil være naturlig å orientere Stortinget om diskusjonen om valutaskatt når en eventuell arbeidsgruppe er opprettet. Jeg vil vise til at i disse debattene er formålet med ulike former for solidaritetsavgifter å øke bistanden i land som ikke prioriterer å oppfylle 0,7 pst.-målet av BNI til utviklingsbistand. Norge er et av de få land som oppfyller det, og vi har jo en klar målsetting også om å øke det. Dersom Norge ønsker å øke den bistanden som vi bidrar med, så er det like greit å ta som en bevilgning over statsbudsjettet, med mindre det er andre ting man ønsker med en valutaskatt. Det er en annen del av den diskusjonen. Derfor ser vi dette først og fremst som en avgift som det er viktig å ha som tema i den internasjonale debatten for å få opp det samlede volumet av bistand.

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2007-02-14

Jeg har lyst til å gratulere statsministeren – gratulere ham med at han nå leder en helt klart arbeiderpartidominert regjering. Det har han klart å oppnå i løpet av halvannet år, sammen med to partier som ikke lenger er synlige i forhold til de politiske vedtakene som blir fattet i Regjeringen. Det er faktisk slik at denne arbeiderpartidominerte regjeringen får gjennomslag for mer arbeiderpartipolitikk enn Arbeiderpartiet noensinne klarte da de satt i mindretallsregjering og måtte forhandle seg frem til løsninger her i Stortinget, vekselvis med Høyre og Fremskrittspartiet. Det er det grunn til å gratulere statsministeren med, for det var jo hans store prosjekt før valget at han skulle inn i en flertallsregjering. Det har han lyktes med, og på toppen av det hele får han altså gjennomslag for mer arbeiderpartipolitikk enn noen gang. Tapene for de andre regjeringspartiene er synlige og mange. Særlig i utenrikspolitikken kommer dette klart til syne. Men det bidrar til å skape usikkerhet. I går ble det klart at Norge skal sende spesialsoldater til Afghanistan. Gjennom hele gårsdagen kunne man se utenriksministeren forsøke å dobbeltkommunisere – om disse styrkene kun skal være stasjonert i Kabul, eller om de faktisk, gitt en situasjon, kan bli omplassert til andre områder i Afghanistan. Det synes jeg statsministeren må klargjøre overfor Stortinget, fordi forsvarsministeren var helt klar på at den muligheten eksisterer. Vi kan i dag se på førstesiden av Klassekampen at oberstløytnant Terje Torsteinson slår fast at de norske soldatene kan sendes til krig i sør. Den avklaringen vil jeg veldig gjerne at statsministeren gir. Det er viktig at det er klart hva som er Norges posisjoner når det gjelder disse nye spesialstyrkene til Afghanistan.

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2007-02-14

Grunnen til at jeg stiller spørsmålet, er, som statsråden sikkert skjønner, den meldingen som styrelederen i Helse Midt-Norge går ut med. Han sier at statsråden har gått inn og overstyrt dette, ved å si at disse pengene kun skal gå til det formålet. Grunnen til at undertegnede tar opp problemstillingen, er nettopp den måten helseforetaksreformen er ment å fungere på, dvs. at det er styret i det regionale helseforetaket i Midt-Norge som må få foreta sine vurderinger av dette – hvordan dette best kan gjøres. Jeg har lyst til å sitere noe av det som står i artikkelen: «Det er den klare meldingen styreleder Kolbjørn Almlid fikk fra helseminister Sylvia Brustad i går», altså 7. februar 2007. Så spørsmålet mitt er: Har statsråden gitt en klar melding til styrelederen i Midt-Norge om at pengene kun skal gå til St. Olavs Hospital? Ser en ikke på situasjonen, f.eks. underskudd, i de øvrige helseforetakene i regionen?

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2007-02-14

Jeg takker for svaret. Dessverre har denne saken etter manges syn begynt å bli av en slik karakter at man kan begynne å benevne den som «tragikomisk». Jeg er kjent med det møtet som skal være i morgen, der representanter for både helseregionen og Helsedirektoratet skal se på det som går på å få til en likebehandling over hele landet. Vi vet jo at man bl.a. i Drammen kan få den pumpa som denne pasienten trenger, mens man da ikke kan få den i Helse Midt-Norge – iallfall blir den ikke utdelt i Helse Midt-Norge. Mitt spørsmål blir da: Vil statsråden før det møtet i morgen komme med en del innspill og presiseringer, før samtalene, slik at man sikrer en likebehandling? Vil hun sørge for at man deltar på en positiv måte, så man kan garantere en likebehandling i alle regionene framover?

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2007-02-14

Jeg takker for svaret. Jeg tror jeg skal henvise til professor Normann Aanesland. I Nationen nylig heter det: «Professor Normann Aanesland oppfordrer alle med boplikt til å gi blaffen og bosette seg der de vil. – Staten tør ikke ta sakene til retten uansett, lover han. Som Nationen meldte i går, vil landbruksminister Terje Riis-Johansen slåss med nebb og klør for å beholde boplikten, selv om EU-domstolen nylig fastslo at den strider mot menneskerettighetene og den frie flyten av kapital. Regjeringen frykter at ordningen skal bli kjent ulovlig.» Ser ikke landbruks- og matministeren at professor Aanesland har noen vesentlige poeng i det han sier her, at staten ikke tør ta dette til rettsapparatet uansett?