Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2011-02-23

Jeg ønsker å stille følgende spørsmål til landbruks- og matministeren: «Norsk landbruk er preget av en viss pessimisme. Dette skyldes bl.a. et strengt regelverk som gir lite rom for nytenkning og muligheter. Hva vil statsråden gjøre for å skape en ny vekst og optimisme?»

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2011-02-23

Det er altså slik at regjeringen er ikke bare fornøyd, men strålende fornøyd med sin innsats, som nå kun dreier seg om å betale seg ut av problemet og få andre til å gjøre den jobben som må gjøres i Adenbukta. I den sammenheng bør det påpekes at mannskapene i de kaprede skipene utsettes for en stadig mer hardhendt behandling, og de aner ikke hva som foregår. Dette har blitt big business. Mens hvert skip ble kjøpt ut med løsepenger i størrelsesordenen 150 000 dollar per skip i 2005, er beløpet i 2010 oppe i 5,4 mill. dollar per skip. Dette har altså blitt en business som har mindre og mindre med situasjonen på land i Somalia å gjøre. Spørsmålet er: Hva er det som gjør at situasjonen høsten 2012 skal være helt annerledes, og at man da skal sende et skip – (presidenten klubber) – hvilket man ikke skal gjøre nå?

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2011-02-23

I NOU 2009:18, Rett til læring, ble det foreslått å avvikle de statlige grunnskolene for hørselshemmede på bakgrunn av en sterk nedgang i elevtallet ved disse skolene. Det går i dag til sammen 69 elever ved disse skolene, fordelt på fire skoler, noe som er en halvering av antall elever på seks år. Elevtallet varierer fra 14 til 21 elever per skole. Ved Hunstad skole er det 18 elever. Bakgrunnen for nedgangen i elevtallet er at foreldrene i stadig større grad velger et tilrettelagt tilbud i hjemmeskolen for sine hørselshemmede barn, og ikke velger å sende dem på internatskole. Sånn sett har foreldrenes oppfatning av hva som er til barnas beste, forandret seg. Det er viktig å ta grep for å unngå at kompetansen ved skolene forvitrer etter hvert som elevgrunnlaget svikter ved skolene. Kunnskapsdepartementet ønsker på bakgrunn av dette å avvikle tre av de fire statlige grunnskolene for hørselshemmede etter skoleåret 2013–2014. Samtidig vil departementet ivareta statens ansvar for å opprettholde et sterkt fagmiljø for tegnspråk. Heltidsopplæringen ved den statlige grunnskolen i Trondheim kommune, A.C. Møller skole, vil derfor bli opprettholdt, og den vil være åpen for elever fra hele landet. Det er de siste årene bygd opp gode lokale tilbud til hørselshemmede elever som sikrer at elevenes rett til opplæring i og på tegnspråk i hjemmeskolen blir oppfylt. Hørselshemmede barn som får sin opplæring i hjemmeskolen, får tilbud om deltidsopplæring i Statped. 229 elever får dette tilbudet i dag. Dette tilbudet skal videreføres, bedres og utvides. Det samme gjelder Statpeds støtte og veiledning til kommuner som skal legge til rette for en god opplæring til de hørselshemmede elevene. Kunnskapsdepartementet har gitt Utdanningsdirektoratet fullmakt til å inngå drøftinger med Bergen kommune om overtakelse av grunnskoletilbudet ved Hunstad skole ved Statped Vest. Dette på bakgrunn av et ønske fra Bergen kommune om slike drøftinger. Departementet ønsker at dialogen med Bergen kommune skal fortsette. Kommunene har ansvar for å gi tilrettelagt opplæring til alle sine elever. De statlige skolene blir videreført inntil de fleste av barna har fullført grunnskolen eller nådd ungdomstrinnet. Kommunene får på denne måten god tid til å planlegge et tilrettelagt og like godt tilbud for hørselshemmede barn i sin kommune. Jeg er trygg på at kommunene sammen med styrket veiledning og støtte fra Statped kommer til å gi et godt tilbud til hørselshemmede barn i framtiden.

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2011-02-23

For at ungdommen skal komme inn, må det være noen som er villig til å selge, og det er ingen som er villig til å selge til en pris som er for lav. Det er der mye av dette stopper. Det finnes som sagt 400 000 mennesker i Norge som kunne tenke seg å kjøpe et lite småbruk, ikke nødvendigvis bare for å drive landbruk, men kanskje i kombinasjon med noe annet. Det finnes som sagt også mange ungdommer blant disse som ønsker å drive, men det finnes ingenting å få kjøpt, for det er ingen som vil selge. Når man også ser på den investeringslysten som er i landbruket i dag, er den veldig lav. Det investeres så å si ingenting i bygninger. Det man investerer i, er nye John Deere-traktorer, som kan brukes til andre ting, f.eks. til snøbrøyting. De nye John Deere-traktorene – bare for å ta et eksempel – går i 50 km/t og kan brukes til andre ting. Men investeringer i rene landbruksbygninger, f.eks., som ikke kan brukes til noe annet senere, er det mer eller mindre stopp for. Da er det et tegn på pessimisme innenfor landbruket.

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2011-02-23

Jeg takker statsråden for svaret, som egentlig ikke ga meg så mye svar på det jeg spurte om. Aldri før har det vært så få bønder, aldri før har det vært så få landbrukseiendommer i drift, aldri før har det stått så mange landbruksbygninger tomme, og aldri før har det egentlig vært så mange som ønsker å selge gården sin, men på grunn av et lovverk, et reguleringsverk, et takstverk og ikke minst en godkjenning av en kjøpesum, står disse bygningene tomme. Vi har hørt at det finnes ca. 400 000 mennesker rundt omkring i Norge som er interessert i å kjøpe en eller annen form for gårdsbruk, men på grunn av regelverk og på grunn av priser etc. er det ikke så mange som vil selge. Jeg var inne på FINN.no i går kveld og så hvor mange gårdsbruk som var til salgs. Det var ikke mange, og det er en grunn til det. Det er på grunn av det regelverket vi har, som sagt. Det gis ikke muligheter til en annen drift på en gård – og en annen drift kan f.eks. være gårdsturisme. En viss oppmykning har det vært, men det er mye som står igjen. Dette med delsalg, f.eks., av en eiendom er jo helt umulig, for da svekker man gårdens muligheter til å skaffe inntekter. Vi hadde før jul en debatt om dette med produksjon og salg av alkoholholdige drikker, hvor både næringsministeren og landbruksministeren var høyt på banen og sa at dette var positivt. Så kommer vi til stortingssalen for å diskutere dette, og så stemmer partiene imot. Da stiller man spørsmålet: Hva skjer, egentlig?

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2011-02-23

Jeg er selvsagt først og fremst opptatt av at vi skal lykkes med å gi de yngste elevene gode arbeidsvaner og mulighet til å gjøre seg ferdig med mer av skolearbeidet på skolen. Men lekser for 1.–4. trinn er trening. Det kan også være tegning i 1. klasse – det vil mange kjenne seg igjen i når 1.-klassingene kommer hjem med lekser. Så er det veldig mange forskjellige tilbakemeldinger vi får når det gjelder leksehjelp. Derfor går det ikke an én gang for alle å stemple ut fra noen enkeltobservasjoner, eller enkeltpåstander om hvordan det fungerer, hvordan helheten faktisk ser ut. Det er derfor vi må ha kunnskap og innhente ulike syn på hvordan det er riktig å gå videre. Jeg får mange henvendelser om skoler som er godt fornøyd, som har nesten alle elevene med i leksehjelpordning, og som har fått til dette på en veldig god måte. Men de når selvfølgelig ikke fram med sin hyllest i mediene – slik er ikke denne verden.