NbAiLab/norwegian_parliament huggingface dataset:
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2004-11-10

Jeg vil få lov å stille følgende spørsmål til helse- og omsorgsministeren: «Dette året har det kommet nye regler for dekning av utgifter til næringsmidler. Dette har ført til at noen barn med medfødte stoffskiftelidelser har falt ut av stønadsordningen i folketrygdloven § 5-14. For noen koster spesialmat 40 000 kr pr. mnd. Selv om dekningsgraden er 90 pst., blir 4 000 kr en stor belastning for dem det gjelder. Dette angår ikke mange barn, men uten spesialkosten vil noen dø og noen bli mentalt tilbakestående eller miste fysisk funksjonsevne, ifølge ekspertene. Hva kan gjøres for å hjelpe disse barna?»

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2004-11-10

Jeg har et spørsmål til olje- og energiministeren: «Miljøvernminister Hareide sier i Dagsavisen 2. november i år at regjeringspartienes avtale for gasskraftverkene ikke opphører ved stortingsvalget neste høst, men at Sem-avtalen på dette området gjelder fram til 2008. Deler statsråden denne oppfatningen?»

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2004-11-10

Det er fristende å følge opp dette sporet. Mens mange av oss i Norge ble skremt av den mobiliseringen for «family values» som tydeligvis har skjedd i den amerikanske presidentvalgkampen, var det statsråd Høybråten som i Dagsrevyen sist fredag sa at han følte seg inspirert av denne verdikampen. Jeg holder ikke statsråd Høybråten ansvarlig for den amerikanske presidentens politikk, men jeg lurer på hva det er som har inspirert. For det er nemlig to trender som man nå kan sette fingeren på som bakgrunn for denne verdimobiliseringen i USA. Det ene er en ekstrem kamp mot retten til selvbestemt abort, som får så grove utslag at kvinner som går på klinikken, mobbes på trappa. Det andre er en homofobisk kamp mot homofiles rett til å inngå partnerskap. Begge disse standpunktene deler Kristelig Folkeparti i sitt program. Jeg lurer bare på: Hvordan er statsråd Høybråten inspirert av den amerikanske verdivalgkampen?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2003-02-26

Jeg takker for svaret, som gir avgiftsbetalerne i Bergen lite å glede seg over i forbindelse med det som faktisk har skjedd i perioden 1991–2000. Det er riktig som statsråden sier, at fylkesmannen fører tilsyn både med kommunens budsjetter og med kommunens regnskaper. I budsjettene bør det etter mitt syn ligge et avgiftsbudsjett som forhåndsberegner avgiftene. I kommunens regnskaper forutsetter jeg faktisk at det ligger regnskaper også innenfor områdene vann- og avløpsavgifter. Kommunens egen revisjon konkluderer altså, etter flere runder med beregninger supplert av eksterne konsulenter, med at ulovlig høye avgifter er innkrevd over en tiårsperiode. Dette er en sak med mange prinsipielle sider, og det er viktig å få klare signaler fra landets kommunalminister. Hvordan kan det være mulig å kreve inn 350 mill. kr for mye i vann- og avløpsavgift, dersom fylkesmannen har utført sin kontrolloppgave? Hvilken tillit kan avgiftsbetalerne ha til et system som baserer avgift på selvkost, når kostnadene ikke kontrolleres? Tar ikke statsråden ansvar dersom fylkesmannens kontroll ikke avdekker ulovligheter i avgiftsberegningene?

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2003-02-26

Jeg vil få lov til å følge opp overfor statsministeren, for jeg syntes det var interessant i stad å oppleve den forskjellen mellom statsministeren og kommunalministeren når det gjelder synet på konkurranseutsetting som et godt virkemiddel for å spare penger i kommunesektoren, for det er jo det dette går ut på. Jeg har lyst til å spørre statsministeren om han deler det synet som kom fram i Nettavisen i dag, nemlig at kommunalministeren også kan tenke seg å kutte i kommunesektoren i revidert, slik at presset på tjenestene blir enda verre enn det de er i dag. Én av metodene kommunene da kan bruke, er f.eks. å effektivisere skolestrukturen sin, legge ned en grendeskole. I mange tilfeller er jo det som skjer da, at statsminister Bondeviks friskolelov gir foreldrene mulighet til å opprette en privatskole, med det resultat at staten har like store utgifter, kommunene sparer ingen penger – og de sitter igjen med bare én mulighet, å kutte i eldreomsorgen. Er statsministeren enig i dette?
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2010-01-20

Det er et viktig spørsmål. Jeg hadde gleden av å diskutere dette på morgenen i dag med Gerd Fleischer i SEIF som har mange års erfaring med dette arbeidet, lenge før den offentlige innsatsen vi her snakker om, kom i gang. Det er klart at den erfaringen de frivillige organisasjonene som jobbet med dette tidlig, har, er uvurderlig. Det kan nok også ofte være slik at frivillige organisasjoner kan snu seg raskt rundt. Jeg skal gjerne se på, når vi nå etter hvert får kunnskapen om hvordan handlingsplanen har fungert, om det er ting vi kan gjøre i innretningen som fungerer bedre. Da skal jeg selvfølgelig også høre på de frivillige organisasjonene. Jeg synes samtidig det er viktig å si at det i mine øyne har vært en riktig prioritet å bygge opp en offentlig kapasitet som ikke var der før, og sørge for at det offentlige hjelpeapparatet har fokus på tvangsekteskap. Det vi nå ser, er nettopp at det offentlige hjelpeapparatet er i stand til å hjelpe mange flere. Minoritetsrådgiverne på skolene, f.eks., og kompetanseteamene som er i kontakt med førstelinjen, er svært viktig. Men det offentlige og de frivillige må utfylle hverandre.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2013-11-27

Ingen mener at ledig kapasitet bør stå ledig. Vi er alle tvert imot opptatt av å utnytte ledig kapasitet. Det er derfor det er så underlig at helseministeren ikke har undersøkt hva slags ledig kapasitet som eventuelt finnes når det gjelder MR i det offentlige helsevesenet, for så å bevilge penger til helseforetakene sånn at de kan bruke dem på mest mulig effektiv måte. I det budsjettet som flertallet vedtok i går, er det null kroner mer til offentlige sykehus enn det var i det rød-grønne budsjettet. Det er bare mer penger til private. Det underlige er at det ser ut som om helseministeren baserer seg på en forutanelse om at det ikke finnes ledig kapasitet i det offentlige, og ikke egne undersøkelser. Det mener jeg er kritikkverdig. Vi risikerer at det framtidige frie behandlingsvalget blir en sovepute som gjør at helseministeren ikke gjør en tilstrekkelig god nok jobb med å se på ledig offentlig kapasitet. Har helseministeren tiltak når det gjelder f.eks. styrking av fritt sykehusvalg og informasjonen om det, som kan gjøre at pasientene får bedre informasjon om den ledige kapasitet som finnes i det offentlige helsevesenet i dag?
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2004-02-05

Jeg er enig med statsråden i at de forskriftene hun nå har bestemt skal gjelde, er bra. Men det er én forskrift jeg gjerne vil utfordre henne på, og det er den som går på tilsyn. Landsforeningen for barnevernsbarn var kritisk til at tallet på tilsynsbesøk skulle tilpasses i tråd med praksis. De er enig i at internrevisjon og systemrevisjon vil gjøre tilsynet bedre, men de ønsker at flere voksne skal komme og se hvordan de har det, ikke minst fordi institusjonene i hovedsak vil være mange av de samme som man har i dag, og vi vet at det i noen av disse institusjonene har vært rammer som har gjort både psykiske og fysiske overgrep mulig overfor disse barna. Jeg vil gjerne at statsråden skal svare på denne invitasjonen fra Landsforeningen for barnevernsbarn.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2006-05-11

Jeg vil gjerne stille statsråden et meget kort spørsmål. For det første registrerer jeg at statsråden nå kaller dette familieetablering. Det gleder Fremskrittspartiet, som lenge har hevdet at man ikke kan kalle henting av ektefelle for familiegjenforening, for man gjenforener da to som ikke er naturlig i familie – før de eventuelt gifter seg. Det er nå nær 50 000 ikke-vestlige innvandrere i Norge som er i hva man kan kalle gifteklar alder. Vi vet at 80 pst. av disse henter ektefeller i opprinnelseslandet. Konsekvensene av dette vil være en enorm eksplosjon i ikke-vestlig innvandring til Norge de kommende årene, hvis vi ikke setter inn noen tiltak. Mitt spørsmål er: Mener statsråden at ca. 20 000 ikke-vestlige innvandrere til Norge årlig er en bærekraftig innvandring, når vi vet at antall fødsler i Norge er ca. 50 000? Mener statsråden at Norge årlig kan motta ca. 20 000 ikke-vestlige innvandrere i årene som kommer?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 1999-02-17

Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til forsvarsministeren: «Forsvaret ønsker å disponere Nils Stenbro, Årnes, sin private Chevrolet Suburban ved beredskap eller når mobilisering er iverksatt. Dette er selvfølgelig greit fra eiers side, men Forsvaret krever også at bilen skal leveres med piggdekk, noe Stenbro verken har eller ønsker å kjøpe, da han ikke har dette behovet selv. Synes statsråden det er riktig av Forsvaret å kreve denne investeringen av privatpersoner som må låne ut sin bil gratis?»

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 1999-02-17

Jeg vil gjerne stille statsråd Restad et spørsmål. Statsrådene Arnstad og Restad har gjentatte ganger nå måttet svare for den passivitet som Regjeringen har. I en situasjon der det meste er utrygt – og det har man rett i – må en regjering være offensiv og ikke passiv i forhold til å møte situasjonen. Statsbudsjettet ble strammet inn altfor mye – det sier Siv Jensen i dagens tabloidaviser. Og når Siv Jensen sier det, skulle man kanskje også tenke i Finansdepartementet, for innstrammingen har faktisk bidratt til at en del aktivitet som ellers ville ha vært der, reduseres. Det gjelder barnehagene, det gjelder bygg- og anleggsbransjen, det gjelder i kommunene og ikke minst de store ringvirkningene det får. Så stilte jeg i stad statsråd Restad spørsmål om lønnsoppgjøret og hvilken innretning departementet ønsker å ha på det. Derfor er det viktig å avklare særlig to forhold. Det ene er Regjeringens forhold til etter- og videreutdanningsreformen, som Restad ikke svarte på i stad, og det andre er hvordan statsråden skal sikre at lederlønningene blir moderate, sånn at man gir et signal til vanlige arbeidsfolk om at det skal være et moderat oppgjør.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2015-05-06

Det er litt rart å bli utfordret på ting som f.eks. bompenger der Arbeiderpartiet og Senterpartiet har protestert når regjeringen har foreslått å redusere bompenger, og så får jeg altså kritikk fra de samme partiene når jeg ikke gjennomfører reduksjon av bompenger. Så det hadde vært en fordel om opposisjonen kritiserte i tråd med den politikken de fører, og ikke kritiserte i strid med den politikken de selv fører. I bompengereformen har vi lagt til grunn at en i veiselskapet skal ha de bompengene som ligger i NTP, rett og slett fordi det er det vedtaket Stortinget har gjort. Når en da kommer til de endelige veiprosjektene, ser jeg for meg at vi gjør det samme som vi har gjort på E6 i Helgeland nord – fjerner bomstasjoner og reduserer bompengegjelden – men det gjør vi i det enkelte prosjekt når det fremlegges. Men for at Stortinget skal ha noe å forholde seg til når det gjelder porteføljen i veiselskapet, er det naturlig at vi legger til grunn den fordelingen av statlige midler kontra bompengemidler som Stortinget allerede har vedtatt, og så tar vi endringene. Så langt har det altså vært reduksjoner i bompengeandelen i en rekke veiprosjekter, rett og slett fordi vi har en ny regjering, som vil ha mindre bompenger.

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2015-05-06

Det som representanten tar opp her, er korrekt. Hvis det er ventetid, så skal Bufetat kjøpe plasser fra ideelle. I dag er det slik at vi bruker halvparten private-kommersielle, og det andre er statlig utnyttelse. Det vil være feil bruk av statlige ressurser hvis vi ikke bruker den kapasiteten vi har, og det skal også være brukt. Det som regjeringen nå jobber med, er å få på plass en strukturordning der kommunene skal få et større ansvar, både faglig og økonomisk, som igjen vil være en styrke for kommunene, der de da – hvis de bestemmer at dette tilbudet er så viktig for den familien – kan kjøpe den plassen, uansett om det er en statlig, ideell eller kommersiell aktør. Så det tror jeg også vil være en styrke. Når det gjelder foreldre og barn-sentrene, så er det som sagt ikke en lovpålagt oppgave. Det er ikke en lovpålagt oppgave som staten skal tilby, men vi har altså stoppet en nedbygging, så det skal være på samme nivå som det var før.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2001-03-30

Konsekvensutredningen for jernbanetunnel i Gamlebyen i Oslo viser at alle alternativene vil medføre til dels store inngrep i området. Flere av løsningene er teknisk sett meget kompliserte, med stor fare for å påføre de verneverdige kulturminnene i området rundt Minneparken ytterligere skader. De samfunnsøkonomiske beregningene viser også at anleggskostnadene er meget høye, og at alle alternativene er samfunnsøkonomisk svært ulønnsomme. Jernbaneverket mener at de miljøforbedringer som oppnås langs eksisterende bane, ikke står i rimelig forhold til prosjektets kostnader og øvrige konsekvenser, og at det ikke er riktig å disponere så store investeringer til dette formålet. Samferdselsdepartementet kan heller ikke tilrå utbygging av noen av de utredede alternativene. Det er viktig at staten bidrar til å bedre boforholdene både i Gamlebyen og i andre deler av Oslo indre øst, og Fremskrittspartiet vil derfor slutte seg til forslaget om at det iverksettes planlegging av jernbanetiltak for å bedre bomiljøet i Gamlebyen og på strekningen mot Bryn stasjon. De totale anleggskostnadene for en tunnel gjennom Gamlebyen er anslått til 3–5 milliarder kr, og det er et betydelig beløp. Selv om det er et betydelig antall boliger som er støyutsatt i området, står ikke kostnadene i forhold til det en vil oppnå ved en tunnel. Fremskrittspartiet slutter seg på denne bakgrunn til komiteens innstilling om at det ikke bygges jernbanetunnel gjennom Gamlebyen i Oslo. Fremskrittspartiet viser også til at kostnadene ved prosjektet nå ligger betydelig over de kostnadsanslag som forelå da Stortinget behandlet St.prp. nr. 33 for 1996–97. Så litt om Ringeriksbanen. Stortinget vedtok høsten 1996 at to ulike trasékorridorer for Ringeriksbanen skulle utredes videre. Det var Sandvika–Kroksund–Hønefoss og Sandvika–Åsa–Hønefoss. Fremskrittspartiet er kjent med at det er utført et omfattende utredningsarbeid, at konsekvensutredningen for de utredede alternativene nå er godkjent, og at det foreligger et grunnlag for den lokalebehandlingen av hovedtrasévalg i de berørte kommunene Bærum, Hole og Ringerike. Departementet legger opp til at en sak om trasévalg vil bli lagt fram for Stortinget etter at det foreligger vedtak i de berørte kommunene, og saken er ferdigbehandlet i Jernbaneverket. Ifølge proposisjonen tas det sikte på at dette kan skje i løpet av våren. Fremskrittspartiet er enig i Regjeringens forslag om at Ringeriksbanen ikke prioriteres i planperioden 2002–2011, og ser derfor ikke nødvendigheten av at det tas stilling til trasévalg ti år fram i tid, som det legges opp til. Kostnadene for prosjektet ligger i størrelsesorden 3,2–4,4 milliarder kr, avhengig av hovedtrasé og løsningsvarianter. Hva kostnadene vil ligge på etter 2011, er umulig å forutsi. Vi ønsker derfor heller ikke at den blir prioritert etter denne perioden uten at det eksisterende jernbanenettet er utbedret med hensyn til sikkerhet, og at det er foretatt sanering av farlige planoverganger.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2003-11-21

SV tror ikke at Høyre har en skjult agenda. Den er helt åpen. Det har den vært lenge. De som har mye, skal få mer, og de som har det vanskelig, skal få det vanskeligere. Da får man folk tilbake i jobb. Noe av det statsråden sa, bekrefter det. Han sa at det var av hensyn til de permitterte at de heller skulle få sparken. Det er liksom bedre å få sparken enn å være permittert til bedriften din kommer over en kneik og kanskje også greier å bevare kompetansemiljøet og utvikle det videre. Det er veldig vanskelig å forstå. Jeg lurer på om statsråden kan forklare litt nærmere hva han mener er bra med det. Så har jeg også et spørsmål til: Hvor vanskelig må situasjonen være for bedriftene? Nå er situasjonen ekstremt vanskelig, spesielt i verkstednæringen, som melder at de nesten ikke har en eneste ordre. Det kan jo bety at statsråden mener at mange av verkstedene bør legges ned. Da bør han heller si det, istedenfor å gjøre det via en regelendring.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2004-05-27

Jeg vil starte med å takke representanten Knut Storberget for at han har tatt opp denne interpellasjonen. Det er en veldig viktig interpellasjon om et tema som vi bør reise langt oftere enn det vi faktisk gjør. 6 000, 8 000 eller 9 000 – det er anslag på hvor mange personer som blir utsatt for voldtekt i Norge i løpet av et år. Mange av disse menneskene, som særlig da er kvinner, blir utsatt for voldtekt flere ganger. Veldig mange av voldtektene begås av kjæreste eller ektemann, gjerne i et voldelig samliv. Vold i hjemmet og voldtekt er ofte to sider av samme sak. De fleste voldtekter som begås i Norge, er ikke overfallsvoldtekter. Det er bekjentskapsvoldtekter. Det stiller oss overfor noen veldig vanskelige utfordringer. Én ting er å fortelle at du har blitt utsatt for voldtekt da du var på joggetur i skogen og en ukjent person kastet seg over deg, noe annet er å fortelle at du var full på fest, og at du ikke klarte å si nei. Derfor kjempet SV i sin tid igjennom at man skulle kriminalisere grovt uaktsom voldtekt, der det ikke lenger skulle hjelpe at du ikke visste at hun ikke ville. Det har resultert i et par domfellelser, så vidt jeg husker, og det har i hvert fall bidratt til å heve bevissthetsnivået i forhold til å forstå at voldtekt ikke bare handler om å gjøre noe til tross for et nei. Kvinnen skal altså ikke sitte med alt ansvaret i forhold til å si nei. Mennesker er veldig forskjellige, og det er heller ikke alle som klarer å si nei. Mange som har blitt utsatt for voldtekt, har vært utsatt for andre typer overgrep tidligere, noe som har gjort at de ikke har – nødvendigvis – den samme evnen til å kommunisere et nei like bastant som f.eks. jeg har. 681 anmeldelser fikk vi altså inn i 2002 – og 52 straffereaksjoner. Det er jo skandaløst lavt! SV har i lang tid etterlyst voldtektsmottak i Norge. I mitt lille fylke, Vestfold, er det ca. 450 voldtekter årlig – det er et anslag – men det finnes ikke noe voldtektsmottak. Det er ingen kvalifiserte steder hvor mennesker som er blitt utsatt for voldtekt, kan henvende seg. Jeg har bedt om en oversikt over hvor det finnes voldtektsmottak, og hvor det ikke finnes, og hvordan denne regjeringa har tenkt å sørge for at disse blir etablert overalt. Jeg har også bedt Regjeringa om å få en oversikt over om man har høyere oppklaringsprosent der det finnes voldtektsmottak, og om man kanskje har en lavere oppklaringsprosent der man ikke har det. Det har jeg ikke fått svar på av naturlige grunner, fordi denne regjeringa ikke har oversikt over hvor det finnes voldtektsmottak. Sist jeg spurte, fikk jeg beskjed om at dette skulle vi få svar på i 2003. Nå sier de 2004. Jeg håper at dette kommer. Det er egentlig en klar bestilling.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2003-01-08

Jeg takker statsråden for svaret. Opprinnelig var dette et spørsmål til næringsministeren. Det var i hvert fall det jeg hadde tenkt, for dette handler jo om næring, det å vise fram hva den enkelte selvstendig næringsdrivende og distriktene kan tilby. Men jeg er fullstendig klar over at skilting er en sak som er ansvarsområde for samferdselsministeren. Det er klart at dette handler om arbeidsplasser. Det handler bl.a. om opprettholdelse av det lokale kulturtilbud og kulturlandskap, det handler om distriktenes framtid ved at man får flere ben å stå på, og det handler om god synliggjøring av en god distriktspolitikk, som alle vi som er politikere, har et ønske om å bidra til. Selvfølgelig er jeg klar over at heller ikke skilting skal gå på bekostning av trafikksikkerhet. Men trafikksikkerhet handler også om at folk – de kjørende – finner fram, slik at man unngår trafikk fram og tilbake, bl.a. i forhold til turister. Dette må også tas med i betraktningen. Og der har kanskje statsråden noe å si.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2005-05-27

Når det gjeld deltakarlova, kan eg seie at vi ikkje ser nokon grunn til at vi ikkje kan opne for litt meir industriått flåte, i motsetning til i dag. Eg ser ikkje den store forskjellen på ein reiar som har arva båten etter foreldra sine – båten var fiskarått – som kanskje sit på reiarkontoret og driv ein fiskebåt derfrå, men ikkje er aktiv sjølv, og ein som sit på eit kontor i ei bedrift som er innafor næringa, og driv foredling av fiskeprodukt. Eg ser altså ikkje nokon forskjell her, også den bedrifta kan ha moglegheiter til å eige interesser i fiskeflåten for å skape noko. Men som eg sa, vi ønskjer at den fiskaråtte flåten framleis skal vere denne berebjelken. Vi ønskjer ikkje at papirflyttarar skal vere eigarar i fiskeflåten. Vi ønskjer aktivitet, vi ønskjer næringsutvikling. Råfisklova fekk eg ikkje tid til å kome inn på. Det får eg eventuelt kome tilbake til.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2011-04-06

Det er no snart gått seks år sidan den raud-grøne regjeringa overtok og Senterpartiet overtok Kommunaldepartementet. Kvar veke får vi nye avsløringar om eldreomsorga i Kommune-Noreg som ikkje på nokon måte tyder på at ho er blitt noko betre dei siste åra – heller tvert imot. Seinast i går fekk vi på TV 2-nyheitene historia om Borgny på 84 år som fall og trykte på tryggleiksalarmen, men som ikkje fekk den hjelpa ho burde fått. Nylege oppslag har vore: sjukepleiarane slakter tilbodet i norsk eldreomsorg, ein av tre heimehjelpsmottakarar treng institusjonsplass, kommunar bryt loven i behandling av sjukeheimssøknader. Tilbakemeldingar frå lokale ordførarar, rådmenn og andre tyder på ein stram kommuneøkonomi og dårlege tilbod for mange gamle som følgje av det. I går vedtok Stortinget noko som Framstegspartiet har kjempa lenge for, nemleg auka statleg investeringstilskot for bygging av sjukeheimsplassar og omsorgsbustader. Det er sjølvsagt bra, det er eit skritt i riktig retning, men det er ikkje nok. Forslaget vårt om statlege tilskot til drift av sjukeheimsplassar blei dessverre nedstemt. Statleg tilskot til drift av sjukeheimsplassar er noko som kunne ha hjelpt på situasjonen. Det veit vi er noko som fungerer på andre område: Blir ein sjuk, får ein automatisk sjukepengar frå staten, blir ein arbeidsledig, får ein automatisk arbeidsløysetrygd frå staten. Spørsmålet mitt til kommunalministeren er: Kor ille må det bli i eldreomsorga i Kommune-Noreg før kommunalministeren også vurderer å innføre statleg finansiering når det gjeld drifta av eldreomsorga i Noreg?
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2006-12-15

Berre ein kort kommentar knytt opp mot fyreigedomane. Realiteten er at den førre regjeringa la opp til sal av fyr rundt omkring i landet. Det førte m.a. til at mange kommunar som ønskte å kjøpa fyr, ikkje hadde råd. Ikkje berre hadde høgrepartia gjeve kommunane dårleg økonomi, men dei prisa òg opp verdien på fyreigedomane sånn at kommunane ikkje hadde råd til å kjøpa dei. Det gjaldt m.a. i Hå kommune i Rogaland. Kommunen ville gjerne kjøpa fyret, men prisen som den førre regjeringa sette på det, gjorde at det berre var Rimi-Hagen og andre rikfolk som kunne slå til og kjøpa det. Det Regjeringa no gjer, er å ta grep for å sikra at vanlege menneske kan sitja oppe i fyrtårnet – ikkje Rimi-Hagen i tårnet, men Tobias i tårnet. Vi vil sørgja for at alle skal ha tilgjenge til fyreigedomane. Derfor reduserer me inntektene av salet. Om inntektene skulle blitt store, måtte ein altså selt til dei med mest pengar. Vår politikk er å sørgja for at fyrtårna og fyreigedomane blir allemannseige, ikkje i private rikfolks eige. Så det er ei tydeleg kursendring òg på dette området frå den raud-grøne regjeringas side.