Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2006-02-01

Jeg skal ikke glede representanten Leirstein med å gå igjennom forslag for forslag fra dette utvalget, som altså har levert en rapport til SVs stortingsgruppe. Men jeg kan forsikre om at når det gjelder budsjettet for 2007, og som finansministeren legger fram, skal jeg stå inne for alle forslag, både på plussiden og på minussiden. Jeg vil bare nyansere dette litt. Det er ikke slik at et utvalg i SV har foreslått at arbeidstakeres rett til sykelønn skal reduseres. Det har foreslått at arbeidsgivernes forpliktelser skal skjerpes. Når det gjelder egenandeler, er det en utfordring hvordan hele egenandelssystemet fungerer pr. i dag – særlig for dem som har dårlig økonomi. Vi har noen erfaringer fra den siste ordningen, som vi arvet fra Bondevik-regjeringen, nemlig at man økte egenandelen på deler av fysioterapitjenestene med 50 kr pr. gang. Vi vet at det har betydd at ganske mange som ville hatt bruk for fysioterapitjenester, nå kvier seg for å bruke dem. Dette er ikke en utvikling som SV og Regjeringen ønsker seg. Det står også veldig klart i Soria Moria-erklæringen.

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2006-02-01

Jeg takker statsråden for svaret. Jeg er for så vidt enig i at dette er et vanskelig juridisk område å forholde seg til, men det man skal være klar over, er jo at overfiske og miljøkriminalitet i Barentshavet har en svært lang tradisjon. Det har pågått i flere tiår, og når man så ser at de ordinære tildelingene av fiskekvotene går ned år for år, er det på høy tid at man nå faktisk begynner å gjøre noe konkret i Barentshavet og ikke bare lar møter og byråkratiet ta seg av det. Jeg tror man faktisk må gjøre noen konkrete grep, slik at også andre nasjoner ser at Norge ønsker å håndheve det vi har ansvaret for. Som kyststat er Norge akkurat like suverent til å trekke en 200-milsgrense rundt Svalbard som fra fastlandet. Har Regjeringen og statsråden vurdert å innføre den type tiltak også rundt Svalbard, der vi i dag har en fiskerivernsone?

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2006-02-01

Jeg skal få lov til å stille den ærede helse- og omsorgsministeren følgende spørsmål: «Ventelisten for pasienter som venter på cochlea-implantat, synes å være for lang. Dette er et inngrep som bør gjøres så raskt som mulig for å få best mulig resultat av behandlingen. Lang ventetid er også svært psykisk belastende for pasientene det gjelder. Ventelisteproblemet synes å være et stadig tilbakevendende problem. Hva akter statsråden å gjøre med de lange ventelistene på cochlea-implantat?»

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2006-02-01

Så langt jeg har forstått det, er det i dag liten uenighet om antall ulv som finnes i Hedmark, Akershus og Østfold. Blant annet skyldes det at det har vært stor lokal innsats i forbindelse med det sporingsarbeidet som danner grunnlaget for bestandsovervåkingsprogrammet. Bestandsovervåkingsprogrammet for ulv viser at ved årsskiftet var det dokumentert til sammen 15 ynglinger eller valpekull av ulv fordelt på Sverige og Norge. Til sammenligning ble totalt 14 valpekull av ulv bekreftet født i Skandinavia i 2004. Av de 15 nye valpekullene befinner elleve seg i Sverige, to i Norge og to på grensen. De to helnorske ynglingene ligger innenfor det forvaltningsområdet som Stortinget trakk opp våren 2004. Den ene av grenseflokkene har ut fra informasjon fra Høgskolen i Hedmark tilhold ganske likt fordelt på begge sider av grensen. Den andre grenseflokken har tilhold mest på svensk side. Det er videre ved årsskiftet påvist til sammen 34 ulver i Norge, hvorav 28 i Hedmark. Disse har enten helnorsk tilhold eller tilhold på begge sider av riksgrensen. Ifølge samme rapport var tilsvarende tall for sjuårsperioden 1999–2005 gjennomsnittlig 30 ulver i Hedmark. Det har ut fra dette ikke vært noen økning i antall ulv på norsk side i den siste sjuårsperioden. Det er i dag ca. ti kommuner innenfor Stortingets forvaltningsområde for ulv, i henholdsvis Hedmark, Akershus og Østfold, som er berørt av ulv. De kommunene i Hedmark som i dag er berørt av ulv, har fått en kompensasjon på til sammen 850 000 kr til lokale rovviltrelaterte tiltak. Midlene er bevilget av den regionale rovviltnemnda i Hedmark. I tillegg er det iverksatt en rekke forebyggende tiltak med statlig støtte i berørte sauebesetninger innenfor disse ulverevirene, og det er utbetalt erstatning for alle tap og følgekostnader. Jeg har nå til behandling en klagesak om felling av ulv i dette området. I den forbindelse tok jeg i begynnelsen av januar initiativ til et møte med berørte kommuner og organisasjoner. På denne bakgrunn foretar jeg nå en grundig vurdering og behandling av saken.

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2006-02-01

Det var et svar fullt av formaliteter, men der de prinsipielle avklaringene mangler, og det var nettopp gode prinsipielle avklaringer vi trodde vi skulle få med en flertallsregjering. Det skjer da ikke. Statsråd Bjørnøy har allerede varslet at det vil stilles krav om CO2-rensing for gasskraftverket på Tjeldbergodden. Det er jo hyggelig at Regjeringen har visjoner, men problemet i dette området er at hvis en skal ha så firkantede visjoner at man kun skal bygge gasskraftverk med CO2-rensing, vet vi at da vil det ikke bygges gasskraftverk i Møre og Romsdal på en del år ennå. Tatt i betraktning den kraftsituasjonen en står i, er det ganske tragisk for regionen. Da er det også betenkelig at en har strengere rammevilkår i Norge enn i EU for nettopp gasskraftverk, tatt i betraktning Arbeiderpartiets tidligere standpunkt i sånne saker. Tror Regjeringen at det blir bygd gasskraftverk raskere eller senere hvis en stiller dette kravet om CO2-håndtering, i forhold til ikke å ha krav om CO2-håndtering?

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2006-02-01

Jeg takker for svaret. Statsråden viser til CO2-rensekrav som et viktig klimapolitisk virkemiddel. Samtidig eksporterer Norge 99 pst. av gassproduksjonen til Europa. Et gasskraftverk i Norge ville sluppet ut ca. 1 mill. tonn CO2. Den gassen vi eksporterer til Europa, tilsvarer ca. 700 tonn CO2. I Europa er det ingen rensekrav. I Europa bygger norske entreprenører gasskraftverk uten å få problemer, men i Norge ville de møte så strenge restriksjoner at det ville være uaktuelt for samtlige å bygge. Dette må en se i sammenheng med at en faktisk har advart mot en kraftkrise i Midt-Norge. Når samtlige myndighetsorgan som driver med strømproduksjon i Norge, advarer mot kraftkrise i Midt-Norge fra 2009 på grunn av ekstremt store økninger i strømforbruket, bl.a. fra Ormen Lange, burde en kunne se på helheten, ikke bare se på de enkelte klimapolitiske virkemidler. Hvis en ser på miljøet som helhet, ser en at alternativet til å bygge et gasskraftverk enten vil være å bygge en linje fra andre deler av landet – en linje som sannsynligvis vil gå gjennom flere nasjonalparker – eller å bygge 1 500 vindmøller i Møre og Romsdal, og det framstår heller ikke som et særlig bra alternativ miljømessig. Jeg spør igjen: Hvis det viser seg at en risikerer kraftkrise på grunn av kravet om CO2-rensing, kan en ikke da akseptere at det bygges gasskraftverk med dagens beste teknologi, og så legge på CO2-rensing når teknologien er tilgjengelig?