Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2008-12-10

Siden Kongshaug ikke er med i komiteen, skal jeg holde meg til det mer generelle og det prinsipielle. På side 20 i denne innstillingen skriver Venstre bl.a. «For dette medlem er det likevel et mål at veksten i det offentliges utgifter må være lavere enn veksten i samfunnet for øvrig.» Hvorfor dette er et mål, sier en ingen ting om, og Kongshaug kan jo da få lov til å forklare oss hvorfor akkurat dette er et mål. Men det jeg egentlig ønsker å spørre om, er: Vi ser inn i 2009, med sannsynligvis lav vekst i samfunnet for øvrig – og vil dette målet, som Venstre trekker opp, begrense vår mulighet til å drive en aktiv motkonjunkturpolitikk? Hvis veksten i offentlig sektor skal være iallfall ikke høyere enn veksten i samfunnet for øvrig, eller totalveksten i samfunnet, er det helt klart at dette vil legge sterke begrensninger på vår mulighet til å drive en aktiv motkonjunkturpolitikk. Det går jeg ut fra Venstre innser. Da er mitt spørsmål: Vil dette målet, som Venstre tegner klart og tydelig for oss, være styrende når Venstre skal foreslå sin motkonjunkturpolitikk?

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2008-12-10

Det er grunn til å legge merke til Amundsens avslutning på replikkordskiftet med Bjørg Tørresdal, som dreide seg om kvoteflyktninger, der han svarte at kanskje vil vi øke antallet, kanskje vil vi redusere det. Hadde han i tillegg lagt til følgende setning: Det er avhengig av hvilken forsamling jeg snakker til, hadde dette vært en flott overskrift på Fremskrittspartiets politikk. Dette er jo populisme i n-te potens! 2009 er det første året med en forholdsvis omfattende omlegging av inntektssystemet til kommunene. Vi skaper et mer rettferdig inntektssystem for kommunene. Vi introduserer nye tilskuddsordninger, som veksttilskudd, hovedstadstilskudd, Namdalskommunene kommer inn under samme tilskuddet som nordlandskommunene, vi foretar en endring av inntektsutjevningen, der vi trapper opp til 57 pst., og skatteandelen skal reduseres ned mot 45 pst. Dette er en viktig omlegging. En av utfordringene når vi legger om inntektssystemet og endrer på grenser, jf. Namdalstilskuddet, er at kommuner som ligger utenfor grensene, med en gang opplever at dette er urimelig, opplever en viss urettferdighet. De har de samme utfordringene, de ligger kanskje akkurat utenfor den grensen vi etablerer, men de har lik struktur på mange måter, og de har de samme utfordringene. Dette er noe vi må være obs på. Dette må vi alltid ha i bakhodet når vi foretar endringer og justeringer av grenser. Jeg kan gi ett eksempel. Osen kommune i Sør-Trøndelag faller utenfor Namdalstilskuddet, i og med at den ikke ligger i Namdalen. Dermed opplever de det som urimelig at de kommer vesentlig dårligere ut enn andre kommuner som ligger innenfor grensene, og som da får økt tilskudd. Når jeg drar fram dette, er det fordi det er viktig at vi også framover hele tiden er obs på dette, og at vi ser på hvorledes vi eventuelt kan kompensere urimeligheter gjennom bruk av skjønnsmidler . I og med at vi fortsatt opprettholder en stor ordning med skjønnsmidler, er det viktig at vi våger å se på hvorledes vi eventuelt kan rette opp skjevheter som blir skapt på denne måten. Det er min oppfordring både til departementet og også til fylkesmannen at her må en være obs og fange opp urimeligheter som oppstår på grunn av justeringer som har som formål å få til forbedringer av dagens system. Det samme ser vi i Nord-Norge når det gjelder tiltakssonen. Det er viktig at vi tar på alvor de kommunene som opplever det som urimelig at de ligger i samme tiltakssone som finnmarkskommunene, men får et vesentlig lavere tilskudd. Vi må hele tiden være på vakt og ta de utfordringene som disse kommunene stilles overfor. Vi har skrevet noe om det i innstillingen, og jeg regner med at departementet også vil følge opp og påse og være i dialog med disse kommunene, slik at det de opplever som urimelig i alle fall kan kommuniseres og eventuelt også gjøres forbedringer eller endringer på. Dette budsjettet blir viktig på mange områder, men jeg har lyst til trekke fram bostøtteordningen. Her tar vi et skikkelig løft, en skikkelig forbedring av dagens bostøtteordning. På årsbasis tilfører vi 1 milliard kr. Dette er kanskje et av de aller viktigste fattigdomstiltakene vi kan iverksette. Det er viktig å gjøre bolig overkommelig for en større del av befolkningen, som i dag faller utenfor dagens bostøtteordning, og Regjeringen fortjener ros for at de har tatt dette løftet fra 1. juli 2009, med helårseffekt fra 2010. Dette er det mange fattige, mange som lever i en vanskelig situasjon, som vil oppleve som et vesentlig og sentralt tiltak. Det blir fulgt opp. Hvis vi i tillegg kan følge opp med forbedring av husleieloven, som vi holder på med, og også forbedre finansieringsordningen, iallfall øke rammene til Husbanken, er vi i ferd med å utvikle en boligpolitikk som er total, og som er god. Jeg ser at det bare er to sekunder igjen, og jeg hadde masse jeg skulle ha sagt, men jeg får i hvert fall holde meg til den klokken som tikker og går, så da sier jeg takk.

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2008-12-10

Vi var medansvarlige og stod bak dette med ventemottak. Vi var vel med og fikk det etablert, fordi vi trodde det skulle være bedre enn at folk ble gående tilfeldig rundt i gater og streder og hadde et dårligere botilbud enn det vi trodde at et slikt ventemottak ville være. Det er helt åpenbart – jeg har jo vært der senere, og jeg har også vært på en høring etterpå, på ventemottaket på Lier – at det ikke fungerer etter hensikten, slik vi i utgangspunktet så det for oss. Folk blir boende for lenge. Det blir et liv i utrygghet og usikkerhet, fordi de ikke klarer å se noe mål i forhold til botid osv. Jeg mener at det er behov for å ta en grundig debatt på nytt om ventemottak – om dette er en god måte å organisere det på for folk som har fått avslag, eller om det finnes bedre måter å gjøre det på.

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2008-12-10

Dette er jo utrolig inkonsekvent, for det signalet Kristelig Folkeparti sender ut, er jo i realiteten at det er greit at du er illegal innvandrer bare du har bodd her lenge nok, bare du har skjult deg lenge nok, vært flink nok til å gjemme deg for politiet, drevet dine lyssky virksomheter på en måte som ikke har blitt fanget opp. Altså bare det at du klarer å være her lenge nok, skal bety at du får opphold i Norge. Det er jo ganske fantastisk at Kristelig Folkeparti ikke klarer å se sammenhengen. Hvis vi skal redusere tilstrømmingen til Norge, er det en sammenheng mellom det på den ene siden og det å gi amnestilignende vedtak på den andre siden, hvor man gir belønning til dem som har presset seg til opphold i Norge på uriktig grunnlag. Ser virkelig ikke Kristelig Folkeparti det?

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2008-12-10

For det første vil jeg gi ros til Åge Starheim for at han har lest rapporten «Utveier – Samhandlingsmodellen som alternativ til New Public Management», og jeg håper virkelig at alle som er her i salen – det burde vært flere her – leser rapporten på samme måte som Starheim, for den er spennende, den er nytenkende, og den er en invitasjon til debatt. Når det gjelder den andre delen av spørsmålet, som går på hva Senterpartiet og Arbeiderpartiet mener, kan ikke jeg svare på det. Representanten får stille spørsmålet til dem. Jeg har ikke på noe tidspunkt verken skrevet i rapporten eller sagt noe som helst i retning av at de som jobber i privat sektor, er dårligere mennesker. Starheim må jo ha masse fantasi når han antyder slike ting. Det vi har gjort, er at vi har prøvd å reise en ideologisk debatt om hvordan vi skal organisere offentlig sektor, hvilke styringssystemer vi skal ha i offentlig sektor, og vi har lansert en idé som vi kaller Samhandlingsmodellen, som utfordrer dagens styringssystem.