Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2011-12-20

Det er ikke når fasiten foreligger, at en skal kunne vurdere om en hadde gode eller dårlige analyser. Er det ikke nettopp når fasiten foreligger, at du har noe å bedømme ut fra? Det er jo det motsatte av det komiteens leder hevder, som er faktum. Det er jo når du vet hvordan året har gått, at du kan gå tilbake og se på budsjettforslagene som ble framlagt, og se hvor godt de stemmer overens med virkeligheten. 2011 har gitt et mye bedre resultat for AS Norge enn det regjeringen trodde, ikke bare med noen milliarder, men med 116 mrd. kr i bedre resultat; 60 mrd. kr som går rett inn i oljeformuen, 45 mrd. kr gjennom skatter og avgifter og 10 mrd. kr gjennom reduserte utgifter. Det er betydelige beløp. Det viser, med tanke på at finanskomiteens leder og andre i budsjettdebatten i fjor høst ga inntrykk av at her kunne en budsjettere med millimeternøyaktighet, og hvis du brukte 1 mrd. kr mer enn det regjeringen foreslo, var du uansvarlig og satte renten under press, at sånn fungerer det ikke. Faktisk så sent som forrige fredag sto Arbeiderpartiet i denne sal og argumenterte på akkurat samme måten. Da var det også sånn at Fremskrittspartiets alternative budsjett, hvor vi altså bruker 1 mrd. kr mer enn regjeringen, ville true renten og øke inflasjonen i Norge. Jeg forstår ikke at en tør komme med sånne argumenter. Det er jo nå en burde ta lærdom av denne form for debatt. Vi skal ta de gode prinsipielle debattene og de gode debattene om hvorvidt forslag som kommer, er gode eller dårlige, og om vi vil støtte dem eller ikke. Men en gir et inntrykk av at en krittstrek som er tegnet av Finansdepartementet, er den eneste rette måten å se på norsk økonomi på. Det bør saldert budsjett nå vise ikke er riktig. Det er også nok å vise til diverse spørsmål som Fremskrittspartiet har stilt til finansministeren – vi har spurt om sensitiviteten i det strukturelle, oljekorrigerte overskuddet eller underskuddet. Der spør vi rett og slett: Hvis oljesektoren i Norge hadde investert 50 mrd. kr mer på norsk sokkel neste år, hvordan måtte en justert utgiftssiden i det strukturelle, oljekorrigerte budsjettet – hvor måtte krittstreken vært justert for at en fortsatt skulle ha det samme presset i økonomien? Svaret fra finansministeren er: ingenting. Er det så galt at hvis vi bruker et par milliarder kroner mer på vei i Norge, er det fryktelig inflasjonsdrivende – ifølge Arbeiderpartiet – men hvis man bruker 50 mrd. kr på norsk sokkel, har det ingen betydning for hva man kan bruke i statsbudsjettet? Sånn er det selvsagt ikke. Jeg synes at Arbeiderpartiet snart må komme seg videre i denne debatten, framfor å ha svartmalingskampanje mot dem som våger å foreslå noe annet. Det betyr ikke at jeg frasier meg et ansvar for at vi skal diskutere om de ulike forslagene som partiene kommer med, er fornuftige eller ikke. Det er forskjell på å stimulere økonomien gjennom å bygge infrastruktur og satse på forskning og f.eks. å bedre ordninger som gjør at folk ikke vil jobbe. Det ene bedrer konkurranseevnen og produksjonsevnen i framtiden, det andre – å få folk til ikke å jobbe – gjør det motsatte. Der må vi kunne ta en seriøs og saklig debatt og ha ulike argumenter. Men igjen: Det å komme med denne millimeternøyaktigheten som Arbeiderpartiet gang på gang har prøvd seg på, at den eneste ansvarlige oljepengebruken er den som regjeringen foreslår, har vi fått kraftig motbevist nå. Det er også verdt å merke seg at i flere av debattene som har vært i Stortinget i forbindelse med budsjettet for 2012, har noen fra regjeringen sagt at de har et nøytralt budsjett til behandling, mens andre fra regjeringen har sagt at de har et stramt budsjett til behandling. Mitt inntrykk er at det overordnede budsjettet har vært nøytralt, mens de som åpenbart har tapt kampen for sine departementer, snakker om et stramt budsjett for å slippe kritikk. Fremskrittspartiet vurderte det slik i 2011 at Norge kunne bruke litt mer penger på å investere i offentlig sektor for å bedre produksjonsevnen i norsk økonomi, og investere mer i infrastruktur. Jeg tror det budsjettet vi har nå, viser at den vurderingen var korrekt og minst like ansvarlig som det regjeringen har lagt opp til. Vi legger ikke opp til noen store omkamper, for det er ikke saldert budsjett arenaen for. Men ting som kan gjøres, og som ikke har vedvarende budsjetteffekt, synes vi er fornuftig. Når såkornfondet er tomt for penger, synes vi at dette kunne vært en anledning til å fylle på lite grann, men jeg viser til vårt budsjett for 2012, der satsingen kommer primært. Helt til slutt: Da statsbudsjettet for 2012 ble framlagt, sa statsminister Stoltenberg i Dagsavisen den 7. oktober 2011: «Vi legger fram et budsjett for å holde orden på det grunnleggende: rente, kronekurs og arbeidsplasser.» Bare to måneder senere ble renten redusert med 0,5 pst. Det viser også at statsministeren tok gruelig feil i hvor presist budsjettet var. Jeg håper at vi får en bedre debatt om 2013-budsjettet om ett år enn det vi fikk til om 2012-budsjettet. Jeg fremmer det forslaget som Fremskrittspartiet står bak.

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2011-12-20

Jeg skal ikke forlenge debatten innholdsmessig, for jeg synes Fremskrittspartiets representanter har redegjort for vårt ståsted på en utmerket måte. Men en uttalelse fra representanten Heikki Holmås har fått meg til å gripe ordet. Han kommer med en påstand som ikke bare er uhyrlig; den er også udokumentert og usann. Det er altså en påstand om at Fremskrittspartiet i sin tidlige historie skal ha vært finansiert av apartheidregimet. Riktignok kommer representanten Holmås fra et parti som har en lang historie med besøk til og samhandling med regimer med tvilsom historie. Det finnes sågar fortsatt gaver fra SF på museet til Kim Il Sung. Sånn sett burde representanten Holmås kanskje vite hva han snakker om. Men denne påstanden er usann, og den forblir usann. Utenfor denne sal ville jeg brukt et helt annet begrep, og det kommer jeg nok også til å gjøre. Fremskrittspartiet har en åpen historie. Jeg tror sågar vi var det første partiet som leverte alle våre historiske dokumenter til Riksarkivet. Vi har overlevert alt, både korrespondanse, regnskaper og protokoller, fra partiet ble stiftet og fram til moderne tid. Vår historie er sågar gjennomgått av eksterne historikere, som heller ikke har funnet noe snev av dokumenter som skulle tilsi at representanten Heikki Holmås har rett. Jeg vil få lov til å utfordre representanten Holmås, som jeg også ser har bedt om ordet, til å gå på denne talerstolen og dokumentere sin påstand, eller å fremstå til evig tid som en som snakket usant fra denne talerstolen.

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2011-12-20

Jeg hører statsråden begrunne særrettigheter for samer i Norge og definisjonen som folkegruppe med at de bodde der da grensene ble trukket midt på 1700-tallet – hvis jeg ikke husker feil. Problemstillingen er at det bodde flere folkegrupper innenfor Norges grenser da disse ble trukket. Kvenene var en av dem. De innvandret tidlig til Norge og har bodd i Norge gjennom flere århundrer, på lik linje med samer og andre nordmenn. Så dette skjønner jeg ikke helt. Kan statsråden gjøre rede for forskjellen mellom det at kvenene flyttet og bodde innenfor norsk territorium da grensene ble trukket, og at samer gjorde det samme? Hvorfor skiller man mellom de to gruppene? Hvorfor definerer man i så fall ikke kvenene som et eget folk? Dette er ikke logisk. Kan statsråden klargjøre dette?