NbAiLab/norwegian_parliament huggingface dataset:
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2002-01-23

Jeg takker for svaret. Jeg er spesielt opptatt av boligpolitikk, som samferdselsministeren enkelt og greit har gjennomskuet, fordi jeg mener det er for få boliger, det er for dyrt å etablere seg for både unge og andre, og utleiemarkedet er for lite – spesielt er det for få billige utleieboliger. Staten eier, både gjennom sine BA-selskaper og ved bare å være stat, store områder bl.a. her i Oslo, som jeg representerer. Det jeg ønsker, er større mulighet for kommunene til å drive langsiktig planlegging. Og da holder det ikke med disse to månedene som samferdselsministeren her snakker om. Da trenger man ved et eventuelt salg mer tid på forhånd for å kunne omregulere og bruke dette på en annen måte. Mitt spørsmål er da: Vil det være mulig for statsråden å instruere Posten og NSB om å varsle kommunene lengre tid i forveien om eventuelle salg av sine eiendommer?

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2002-01-23

Jeg vil få stille følgende spørsmål til samferdselsministeren: «I Norge har det i stadig større tempo blitt etablert bompengestasjoner for å finansiere veibygging som bilistene allerede har betalt gjennom avgifter til staten. I VG 7. januar d.å. kommer det frem at bompengeselskapene, i tillegg til avgiften, tar skyhøye gebyrer hvis bilisten ikke har med seg penger. Dette gjelder ofte for bilførere som ikke har kunnskap om at det er en bompengestasjon i området. Vil statsråden sørge for at disse urettferdige gebyrene blir fjernet?»

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2002-01-23

Jeg vil få lov til å stille spørsmål til kommunal- og regionalministeren. Det skjedde et grusomt såkalt æresdrap i Sverige for to dager siden. En far drepte datteren sin bare fordi hun var jente og krevde sin rett til å være et sjølstendig menneske. Det kan skje også her. Gamle, patriarkalske, mannssjåvinistiske og religiøse maktstrukturer som vi kjenner godt igjen fra kvinnekampen også i Norge og i Europa, lever i beste velgående i lukkede miljøer der kultur og religion feier menneskerettighetene til disse jentene under teppet. Jenter og kvinner er livredde også i Norge. SV er ganske overbevist om at verken hjelpeapparatet eller integreringspolitikken er parat og nok i stand til å hjelpe disse jentene eller til å snu de forstokkede og uakseptable holdningene som finnes i mange av disse miljøene. Hva vil statsråden og Regjeringen gjøre?

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2002-01-23

Det er nå skapt total forvirring rundt omkring om fylkeskommunens fremtidige eksistens. Den ene dagen skal fylkeskommunene tilføres nye oppgaver, den andre dagen skal de reduseres, den tredje dagen kommer det fra Regjeringen meldinger om at de skal tilføres landbruk og miljø, og neste dag igjen er det motsatte sagt. Mener ikke statsråden at det hadde vært mye bedre for alle de ansatte i fylkeskommunen og for alle de innbyggerne som får tjenester fra fylkeskommunen, at vi allerede på nåværende tidspunkt hadde blitt enige om – og det ble signalisert – at fylkeskommunen skal legges ned?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2011-03-16

Men hvis den skal gjøres gjeldende fra 2012, må vi forholde oss til 1. januar 2012. Da er det jo på tide at man i hvert fall begynner å se konturene av det arbeidet som er gjort, og ikke minst innspill til hva det skal innbefatte. Vil man da sørge for at det er et system for billettbestilling i forbindelse med denne reiseplanleggeren? Vil man sørge for at dagens system blir bedre? Hvis du befinner deg i Bodø i Nordland og skal til Tromsø, og legger det inn i 177, får du beskjed om at Tromsø er et ukjent sted fordi det ikke finnes i det fylket, og vice versa. Det viser håpløsheten i dagens system. Så spørsmålet til statsråden er følgende: Vil det bli opprettet et system for billettbestilling? Og vil man sørge for at man senest i budsjettet kan treffe en beslutning, slik at det gjøres gjeldende fra 1. januar 2012?

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2011-03-16

Jeg er godt kjent med Høyesteretts dom, som statsråden pekte på. Høyesterett har kun slått fast at riktig lov er anvendt, og man har ikke gått inn i rettferdighetsspørsmålet, naturlig nok, fra Høyesteretts side. Høyesterett påpeker i dommen at det vil være noe som det er opp til lovgiver å gjøre. Man kan ta utgangspunkt i en person som ble pensjonert 29. april 2000 kontra en person som ble pensjonert 2. mai 2000, altså med tre dagers mellomrom. De har hatt samme stilling, samme lønn og har gjort det samme. De kan risikere å få 130 000 kr forskjell i pensjon. Da blir spørsmålene til statsråden: Hvorfor er det rettferdig? På hvilken måte er det en god likebehandling? Det ønsker jeg et klart svar fra statsråden på, for det skjønner jeg ikke.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2010-03-19

På vegne av stortingsrepresentantene Oskar Jarle Grimstad, Henning Skumsvoll og meg selv har jeg gleden av å fremme forslag om norsk vannkraftpolitikk.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2015-12-09

Det er ikke dyrere å ha lavere sykefravær. En god del steder der man ser at 6-timersdagen er prøvd ut, er lavere sykefravær og høyere trivsel en del av resultatene. Jeg er glad for at Høyre synes 6-timersdagen høres fantastisk ut. Det synet deler vi fra SVs side. Nå tror jeg heller ikke at veien dit går gjennom denne salen alene. Veien til 6-timersdagen må gå gjennom at vi kan legge til rette gjennom forsøk, i både privat og offentlig sektor, for at vi skal kunne se hva det gjør med lønnsomheten, hva det gjør med sykefraværet, om det har en innvirkning på hvor lenge folk klarer å stå i jobb og hvor godt liv vi synes vi har. Veien til 6-timersdagen må skje gjennom at det prioriteres også i oppgjørene, fra fagbevegelsens side.

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2015-12-09

Innhaldet i merknaden synest eg er positivt med tanke på det ein ikkje opplever som likestilling i dag. Men samstundes vil eg minna representanten om at vi blei einige med Kristeleg Folkeparti om å auka tilskotet til likestillingssentra, som òg kan vera eit positivt bidrag vidare. Men eg har lyst til å seia at like viktig som alle desse kronene som vi tar med oss, er samhandlinga som vi som enkeltindivid kan tilføra i likestillingsdebatten, og det er like viktig for meg som kvinne, som mor, som arbeidstakar, som arbeidsgivar, som heile mangfaldet frå barnehage, til skule, til utdanning. Det at vi er med på å støtta opp om dei vala alle tar, både gutar og jenter, vidare, er viktig for meg.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 1999-02-02

Jeg vil anbefale SVs gruppe å stemme mot forslaget.

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 1999-02-02

Jeg vil anbefale SVs gruppe å stemme mot de to gjenstående forslag.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2014-06-04

Takk for spørsmålet. Venstre og Fremskrittspartiet deler oppfatningen om betydningen av små og mellomstore bedrifter. Det er dem vi har flest av i Norge, og da er det selvsagt også viktig at vi bygger gode, konkurransedyktige rammebetingelser rundt dem. Det handler selvsagt om skatt, det er jeg enig med Breivik i, og det er derfor regjeringen nå går målrettet gjennom hele skattesystemet med sikte på forenkling og reduksjon. Jeg er sikker på at vi også vil få innspill fra Venstre i den prosessen for å se nærmere på andre enkeltelementer av det. Dette vil også være naturlige elementer når vi diskuterer en større skattereform, for vi kan ikke underslå det faktum at bedriftsfloraen i Norge ser ut sånn som den gjør. Da må vi også være opptatt av å finne de mest treffsikre og målrettede virkemidlene, men dog innenfor et skattesystem som er enkelt og oversiktlig. Lager vi det for komplisert, lager vi også komplekse regler og strukturer som skal etterprøves og kontrolleres i den andre enden. Og det er jo en annen dimensjon jeg er opptatt av: å forenkle og avbyråkratisere strukturen rundt. Derfor tar jeg nå grep både i forhold til toll- og avgiftsetaten, skatteetaten og Statens innkrevingssentral fordi det vil gjøre det offentlige byråkratiet rundt skatteinnkrevingen enklere og lettere å forholde seg til både for selvstendig næringsdrivende og for den enkelte skattyter. Næringsministeren er i full gang med å gå gjennom ulike lover for å se på hvordan de kan forenkles. Dette er jeg sikker på at Venstre er enig med regjeringen i er et viktig tiltak for å forenkle hverdagen for små og mellomstore bedrifter. Så regjeringen jobber på flere fronter for å gjøre det enklere å være næringsdrivende i Norge, og jeg er sikker på at vi kan finne frem til gode og vellykkede tiltak i tiden fremover.

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2014-06-04

Det er jeg ikke enig i. Jeg mener at denne regjeringen er godt i gang med en lang rekke forenklingstiltak. Hver eneste av statsrådene jobber målrettet med det innenfor sitt område. Jeg kan si at for min del går jeg gjennom hver eneste av de underliggende etatene jeg har ansvar for, for å se på muligheten for å gjøre forenklinger – først og fremst av hensyn til skattebetalerne, dernest av hensyn til bedriftene, som er avhengige av å ha et enkelt møte med et offentlig byråkrati. Jeg vet at også næringsministeren, som har veldig mye av ansvaret for dette, er godt i gang og helt sikkert kan orientere representanten Giske nærmere om det arbeidet hun gjør. Men jeg kan forsikre om at vi har fullt trykk på dette. Det er ikke slik at vi har stoppet halveringen av oppbevaringsplikten. Den er vi godt i gang med å realisere, på samme måte som vi jobber med en lang rekke andre tiltak som jeg håper vil gi skattyterne mer valuta for den skatten de faktisk betaler, og at de opplever møtet med offentlig sektor som effektivt.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2014-05-23

Mitt svar er ja, og jeg skal begrunne det. Mitt svar er ja fordi det var ikke fullgodt, da man kunne komme i en situasjon der man skulle vurdere om man kunne stanse bidrag, der man kunne få ulike resultater i ulike deler av landet, og der man ikke hadde en klar hovedregel for hvordan man skulle håndtere dette. Jeg mener Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen la frem er en bedre lovproposisjon, en bedre lovtekst, som dette Stortinget i dag vedtar, ved at hovedregelen nå er at bidraget skal stoppes ved barnebortføring. Man har lagt til grunn at man også får mer lik behandling rundt omkring i landet, og man slipper den store skjønnsvurderingen som kan skape ulikheter. Så jeg mener – ja, det er en vesentlig innstramming. Det er en vesentlig forskjell på ordene «kan» og «skal».
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2006-06-07

Bakgrunnen for at Fremskrittspartiet fremmet dette forslaget, var at vi ønsker en aktiv seniorpolitikk. Vi mener at det forslaget som er tatt opp i dette Dokument nr. 8-forslaget, er ett av mange forslag for å fremme en aktiv seniorpolitikk. Jeg har i den forbindelse lyst til å gå litt tilbake til det som stod i Bergens Tidende for kort tid siden, der operativ leder i Ross Offshore, Cecilie Sælen, beskriver den situasjonen som oljenæringen er i for tiden. De har mangel på ingeniører. Veldig mange av den første generasjon ingeniører som var med på å bygge opp norsk oljeindustri, står nå på trappene til å bli pensjonert. Vi har ikke klart å erstatte den kompetansen som disse mennesker besitter. Industrien har også i samme artikkel omtalt at man nærmest går inn i en kompetansetørke hvis man ikke klarer å få erstattet den kompetansen. Derfor mener vi at det er viktig at man også får utnyttet arbeidskraften til dem som er over 67 år, for på den måten å bistå og bevare kompetanse. Vi ser også at det er flere i næringslivet som støtter en slik ordning, og som støtter opp om et slikt forslag som Fremskrittspartiet her fremmer. Det blir jo litt rart når vi ser på hvordan dagens lovgivning er. Er man 70 år, kan man tjene så mye man vil, og delta så mye man vil i arbeidslivet, uten at man får avkorting i pensjonen. Men er man 67, 68 eller 69 år, får man en avkorting. Jeg tror med respekt å melde at slik som dagens lovgivning er, er det veldig mange som stopper å jobbe når de er 67 år, for så å begynne igjen når de er 70 år. Det er tre meget verdifulle år, som man kunne ha fått utnyttet på en god måte for dem som ønsker det, for dem som er interessert, og for dem som føler at de fortsatt har restarbeidsevne og ønsker å bidra aktivt i arbeidslivet. Jeg registrerer den holdningen som regjeringspartiene viser i innstillingen, nemlig at man er positiv, at man må ha ordninger, og at man ønsker å se dette i sammenheng med den kommende alderspensjonsmeldingen som skal legges fram fra Regjeringen, og som det jobbes med. Men jeg tror fortsatt at det er viktig at man får på plass tiltak nå og ikke om tre år. Det er viktig at man får et system på plass forholdsvis fort, så man slipper å gå inn i en situasjon som resulterer i at mye kompetanse forsvinner på veien mens vi venter på at et nytt system utformes. Derfor hadde det å vedta vårt forslag vært den beste garanti for å unngå det. Avslutningsvis vil jeg på vegne av Høyre og Fremskrittspartiet ta opp det forslaget som er inntatt i innstillingen.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2003-12-17

Først litt til denne diskusjonen om hvilke prinsipper som skal ligge til grunn for Norges deltakelse internasjonalt. Det som SV har brukt deler av denne debatten på, er å prøve å finne ut av hva Regjeringen mener med sine egne formuleringer i redegjørelsen fra utenriksministeren, der det er slått fast at man først og fremst bør delta i FN-ledede og NATO-ledede operasjoner. Så viser det seg at Regjeringen egentlig ikke mener det – det vil si det høres mer ut som statsministeren mener at dette skal være et grunnleggende prinsipp, men at utenriksministeren er mer enig i den tolkningen som utenrikskomiteens leder legger til grunn. SV utelukker ikke at man kan komme opp i situasjoner hvor man har klare FN-mandat, der oppdrag på vegne av FN verken utføres av NATO eller direkte av FN, og som vi kan mene det er riktig å støtte. Men vi må jo vite hva utenriksministeren mener er et prinsipp eller et utgangspunkt, særlig når de to største operasjonene vi har deltatt i, militært, personellmessig og økonomisk, verken har vært NATO-ledet eller FN-ledet. Nå er sitasjonen den at i Afghanistan deltar vi i ISAF-styrkene under NATOs kommando. Det støtter SV. Vi har støttet at vi deltar til arbeidet med en ny grunnlov er avklart og sikkerheten rundt nasjonalforsamlingen er ivaretatt, men vi har problematisert en del rundt hvilke premisser som kommer til å ligge til grunn videre framover. Det går jeg ut fra at alle partiene må gjøre i forhold til Norges videre deltakelse. Situasjonen i Afghanistan er meget krevende. Jeg er enig med utenriksministeren i at den hadde fortjent større oppmerksomhet i debatten, for der er det ganske små styrker, det er et svært land, det er utrolig mange utfordringer når det gjelder sikkerheten, og det er mange tegn på at Taliban er i ferd med å bygge seg opp igjen, og at tidligere krigsherrer er i ferd med å vitaliseres. Når det gjelder operasjonen i Irak, er det rett og slett verken en FN-ledet eller en NATO-ledet operasjon. Vi mener fremdeles at vårt bidrag i Irak først og fremst er et ønske om å gi politisk støtte til okkupasjonsmaktene USA og Storbritannia. Vi var det eneste landet som gikk mot krigen som var raskt på pletten med å si at vi skulle delta. Vi deltar med 150 soldater av i alt 150 000. Det er opplagt at okkupantene har ansvar for sikkerheten etter krigen. Men det som er like opplagt, er at de mangler legitimitet, og at det må en politisk løsning på plass som gjør at irakerne kan overta styringen selv, for inntil da har man problemer med legitimiteten politisk.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2015-06-11

Det som fikk meg til å ta ordet, var representanten Lundteigen, for han stilte meg et spørsmål i replikkordvekslingen som jeg følte at jeg ikke fikk svart ordentlig på. Da prøver jeg heller å svare ordentlig på det herfra. Bare for å unngå en misforståelse: Jeg sa at man kan ta f.eks. trygdeoppgjøret 2010 / lønnsoppgjøret 2010, hvis man da hadde et etterslep – nå vet ikke jeg om det var et etterslep i 2010, så ikke bruk det imot meg, det var ment som et eksempel. Men for å tydeliggjøre hva jeg mener, kan jeg si det på følgende måte: Det har vært et prinsipp i trygdeoppgjørene tidligere, det er det i dag og vil også være det i fremtiden, at hvis faktisk lønnsutvikling f.eks. er høyere enn den beregnede, vil pensjonistene få mer i påfølgende år. Det jevnes altså ut, på samme måte som i årets trygdeoppgjør, der den beregnede lønnsutviklingen var 0,2 høyere enn den faktiske, som da trekkes inn igjen ved dette trygdeoppgjøret. Det er den mekanismen som man har hatt i alle trygdeoppgjørene. Det er den mekanismen jeg mener man bør se på gjennom en ny utglattingsmekanisme, der man går igjennom reguleringsprinsippene for også å se på om man kan ha en bestemmelse som forhindrer at landets pensjonister, år etter år med moderate lønnsoppgjør, får en negativ kjøpekraftsutvikling – altså får kjøpt mindre melk og brød neste år enn i år for de samme pengene. Det er snakk om å se på om man kan utvide og utvikle det prinsippet på en bedre måte. Jeg håper det var et tydeligere svar til Lundteigen, men jeg føler iallfall selv at det var et bedre svar enn det som ble gitt under replikkordvekslingen. Så har jeg lyst til å si til representanten Karin Andersen, som jeg også sa i replikkordvekslingen: Levealdersjustering for uføretrygdede ble innført under den forrige regjeringen. Jeg tror faktisk det var statsråd Bjurstrøm som la det frem. Det er godt mulig at SV ved de interne forhandlingene i forrige regjering fikk gjennom halv levealdersjustering og ikke full levealdersjustering. Så mente denne regjeringen følgende – som prinsipp: Hvis to personer har en lønn på 350 000 kr, og den ene står til han/hun er 67 år, mens den andre blir uføretrygdet når vedkommende er 62 år, f.eks., hvorfor skal den som står i jobb til han/hun er 67 år, ha lavere alderspensjon enn den som er uføretrygdet? Jeg mener det er et godt prinsipp at man skal ha lik alderspensjon – begge disse skal ha lik alderspensjon. Det var det prinsippet vi foreslo i det første statsbudsjettet, som ikke ble vedtatt i Stortinget, og vi forholder oss til de vedtak som Stortinget har fattet.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2011-03-23

Jeg synes statsråden har en veldig passiv tilnærming til dette store problemet. Nav skaper sosialklienter, og dette fører til at de som er ledige, og som faktisk har rett til dagpenger, ikke har noe å leve av. De klarer ikke å betjene gjelden sin, og de får heller ikke dekket utgifter på sosialkontoret. Statsråden har jo tidligere svart meg at de bare kan gå dit for å få penger. Dette er helt uholdbart, og det strider også mot de nordiske overenskomstene om at vi skal ha fri flyt av arbeidskraft, og at vi også skal ivareta deres sosiale rettigheter. Dette er diskriminering av utenlandsk arbeidskraft – de som har henvendt seg til meg, er svenske. Det er mange som går ledig, og det er store problemer. Dette er tredje gangen jeg tar det opp, og det er helt uholdbart. Dette er et stort grensehinder som kan fjernes med et pennestrøk, eller rett og slett ved å tilføre nok ressurser. Det vil alltid være slik at de ikke har fullstendige papirer i orden. Vi har her i landet en stor andel utenlandsk arbeidskraft, som vi må vi ivareta på lik linje. Vil statsråden nå sørge for at det skjer raskt?

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2011-03-23

Jeg er glad for det siste statsråden sa, og jeg skal følge med på om statsråden følger det opp. Det kan jeg love. Så til det neste spørsmålet. Man henviser i svaret til at kommunen har vært i kontakt med Mattilsynet. Mattilsynet sier at det ikke er noe akutt, og at man kan vente og se på reinens tilstand før man driver dem ut. Dette finner jeg litt bemerkelsesverdig. Her har vi de største drikkevannskildene, som 10 000 mennesker er koblet til. Mattilsynet har ansvaret for det. Reinkadaver i dette området – i dette nedslagsfeltet – kan skade drikkevannet til 10 000 innbyggere, noe som man også har EØS- og EU-regler for, samtidig som Mattilsynet i neste omgang ikke vil pålegge noen å fjerne rein fort på grunn av dyrehelsen. Mitt spørsmål til Brekk blir da: Ser ikke Brekk det samme som jeg, at Mattilsynet her møter seg selv i døra og har en dobbeltfunksjon ved at de på en måte skal serve to parter?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2004-03-02

I mitt innlegg viste jeg til at Norge er blant de OECD-land som faktisk bruker flest undervisningstimer på estetiske fag i grunnskolen. Vi ønsker ikke å forandre det, men samtidig gjorde jeg det også klart at vi heller ikke ønsker å utvide det. Vi er opptatt av at når vi skal ha en noe lengre skoledag, skal vi bruke den til andre fag enn de estetiske fagene. Men vi har altså en bred og god base for estetiske fag i grunnskolen når det gjelder kunst og håndverk. Det skal og bør vi fortsatt ha.

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2004-03-02

Jeg tar ordet helt på slutten av debatten fordi jeg føler at viktigheten av den debatten som har vært om øremerking og foreldrebetaling, har vært bagatellisert. Dette er et viktig prinsipp. Det er viktig med tanke på hvordan man tidligere har behandlet kulturskolen, og det er en helt ny snuoperasjon i forhold til den kulturskolepolitikken man har hatt tidligere. Øremerking er ikke noe jeg har funnet på selv, noe jeg har funnet på fordi jeg ikke har tro på lokalpolitikere. Jeg har meget stor tro på lokalpolitikere. Disse innspillene om øremerking har kommet fra lokalpolitikere, har kommet fra kommuner som har satset på kulturskolen, og som ser at man taper stort ved overføringer av midler til rammen. Dette er en politisk ansvarsfraskrivelse med hensyn til ønsket om satsing på kulturskolen. Da spiller det ingen rolle om man øker foreldrebetalingen med 50 kr eller 100 kr, eller om den prosentvise økningen eller kroneøkningen er liten. Uansett er det økning, og da går man bort fra den visjonen man har hatt om en kulturskole for alle, og at kulturskolen skal være så billig som mulig.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2015-12-04

Jeg skulle gjerne fått et tydeligere svar på spørsmålet om bemanningsnorm, fordi helseministeren sier at han er imot SVs forslag til bemanningsnorm. Men SVs forslag til bemanningsnorm er ganske identisk med Fremskrittspartiets forslag til bemanningsnorm, som det fortsatt er aktuelt å innføre, så vidt jeg forstår representanten Hoksrud. Derfor vil jeg gjerne ha et klart svar på følgende enkle spørsmål: Vil regjeringen innføre en norm som pålegger en gitt bemanning på sykehjem?

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2015-12-04

SV støtter den lovendringen som regjeringen har foreslått. Vår oppfatning er nettopp det som statsråden ga uttrykk for her, at dette ikke er en liberalisering, men en forenkling, som vi tror er fornuftig, og som ikke legger begrensninger på kommunenes mulighet til å velge å føre en mer restriktiv alkoholpolitikk, om de ønsker det. Jeg oppfatter det heller ikke slik at det er en endring som vil føre til at det blir mindre debatt om skjenkepolitikken, så lenge vi opprettholder kravet om at den skal gjennomdiskuteres i hver valgperiode. Jeg tenker at det avgjørende for om vi klarer å føre en alkoholpolitikk hvor vi hindrer en skjenking og en utvikling av bransjen som vi ikke ønsker, er et tilstrekkelig nivå av kontroll. Derfor fremmet SV, sammen med en rekke andre partier, ulike forslag til andre vektinger, f.eks. når det gjelder prikksystemet, da vi hadde dette oppe til behandling. Derfor har vi også i denne innstillingen fremmet et forslag som vi mener ville bidratt til en mulighet for bedre kontroll. Det er knyttet til finansieringen av kontrollarbeidet. Vi mener det ville vært fornuftig om Stortinget la til rette for at kommunene selv kan vedta tillegg i bevillingsgebyrene, utover de satsene som er fastsatt i dag, for på den måten å kunne finansiere økt kontroll med skjenking og salg av alkohol. Jeg vil ta opp det forslaget som SV har fremmet i innstillingen.