Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2011-11-22

Jeg tror vi alle skal være klar over at uavhengig av hvordan vi tilrettelegger, er det veldig vanskelig å gardere seg mot store skader hvis en stor ulykke skjer. Akkurat derfor er det veldig viktig at vi prioriterer dette høyt, og har en best mulig føre-var-beredskap. Så kan vi spørre oss selv: Har vi det? Vi kan se på ulykken i Biscayabukta med «Prestige». Det var 20 000 mennesker som ryddet opp på stranden i flere måneder for å få det noenlunde greit. Der har man et rimelig temperert hav. Hva har vi i nordområdene hvis en sånn type ulykke skulle skjedd der? Man kan trekke en sammenlikning med da hurtigruta kom i brann i Ålesund. Hvilken beredskap ville vi ha hatt i Finnmark hvis dette skulle skjedd i Berlevåg eller i Båtsfjord? Vi har ikke noen innsatsgruppe i Finnmark som er spesialtrent til å kunne gå ombord på båter og slukke brann til sjøs. Da måtte vi ha hentet mannskap fra over 100 mil borte. Den reaksjonstiden vi hadde i Ålesund, ville vært mange ganger lengre. Allikevel sier denne regjeringen: Her er alt såre vel, og ingen skal pinadø komme og fortelle oss noe annet. Samtidig sier man at dette er et særdeles viktig område, hvor vi må ha på plass en best mulig beredskap. Men å være villig til å gå inn og se på hva man faktisk kan gjøre, det hopper man bukk over. Norge som kystnasjon har en langt større tilknytning til havet enn f.eks. vårt naboland Sverige. Vår avhengighet av havet er langt større. Likevel ser vi at Sverige går til innkjøp av 25 speedlektere, nettopp for å kunne senke reaksjonstiden og bli langt mer effektive når det gjelder å kunne ta opp oljesøl. Hva gjør vi i Norge? I Norge vurderer vi om vi skal gå til innkjøp. Vi vurderer. Jeg husker at jeg i forbindelse med statsbudsjettet for 2010–2011 stilte et spørsmål om de pengene som var bevilget til oljeberedskap, var brukt opp. Da vi kom halvveis inn i året, var 71 mill. kr av 105 mill. kr fortsatt ikke brukt. (Presidenten klubber.) Det er ikke et sunt tegn.

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2011-11-22

La meg først få takke utenriksministeren for en grundig redegjørelse om viktige EU- og EØS-saker. I utenriksministerens redegjørelse for et år siden sa utenriksministeren at det begynner å gå litt bedre i EU. Den gangen var det grunn til optimisme. Nå er budskapet et annet: Arbeidsløsheten er foruroligende høy og stigende, det samme er underskuddene i statsøkonomien i mange EU-land. Hovedårsaken er årevis med offentlig overforbruk og opptak av statlige lån for å finansiere velferdsgoder. Vi vet alle fra vår egen privatøkonomi at når utgiftene er høyere enn inntektene, går det før eller senere galt. De to største økonomiene i EU, Tyskland og Frankrike, har over en tid produsert hjelpepakker, men de to går selv med enorme underskudd. Ifølge Aftenposten i dag kan Frankrike risikere å få sin kredittverdighet nedgradert, noe som betyr høyere renter på statlige lån. Arbeidsløsheten er på nesten 10 pst., og gjeldsgraden er på svimlende 82 pst. av brutto nasjonalprodukt. Frankrikes rolle som snill onkel overfor hardt rammede EU-kolleger kan fort snu seg til at også Frankrikes økonomi går i krisemodus. Også i Tyskland er det fare på ferde. Tyskland hadde en gledelig vekst i BNP i 2010 på 3,6 pst., men gjelden økte kraftig. Tyskland har nå en samlet gjeld på over 1 800 mrd. euro, som er 78 pst. av brutto nasjonalprodukt i Tyskland. Det er en økning på 300 mrd. euro på et år – nesten et norsk oljefond. Gjeldsgraden har økt fra 2009 til 2010, fra 64 pst. til 78 pst, som er vesentlig høyere enn de 60 pst. av BNP som regelverket tillater. De pengene Tyskland nå bidrar med, finansieres ved at Tyskland selv opptar store lån, som kommer i tillegg til de gamle. Utenriksministeren hevdet torsdag at Norge er den europeiske kontrasten, og viste til at Norge har overskudd, høy sysselsetting og ingen gjeld. Det er i og for seg riktig, men det er ikke så mye av den norske erfaringen som lar seg eksportere til andre land for å løse deres problemer. Det som skiller Norge aller mest fra våre naboer, er de enorme olje- og gassinntektene – hundrevis av milliarder kroner som hvert år gjør det komfortabelt å være norsk regjering. At Norge er et sårbart land dersom EU-landenes etterspørsel etter norske produkter avtar, er noe vi skal ta på alvor. Derfor er det viktig med en nøktern økonomisk politikk her i Norge, slik at statens forbruk ikke blir for høyt.

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2011-11-22

Ein sterk og tillitvekkjande oljevernberedskap langs heile Noregs kyst er viktig av omsyn til vidare legitimitet til ei næring som gir fantastiske inntekter og bidreg sterkt til å halde eit av verdas beste velferdssamfunn ved lag. Vidare veit vi at trafikken langs norskekysten med miljøfarlege laster er stor, og han kjem til å auke kraftig framover, bl.a. på grunn av internasjonal handel og auka russisk olje- og gassverksemd, der det også er store forventningar til funn, også på norsk side no som delelinjeavtala er på plass. Som kjent er norsk oljeproduksjon utelukkande basert på offshoreinstallasjonar, og Noreg bør ha særleg interesse av å få fortgang i vidareutvikling av den beste teknologien innafor beredskapsområdet. Som den desidert største aktøren på norsk sokkel har den norske staten, gjennom sitt eigarskap i Statoil og Petoro, også eit særleg ansvar for å bidra med å sikre at det blir satsa på teknologiutvikling innafor oljevernberedskap, og at beredskapen blir trappa kraftig opp. Med føre-var-prinsippet som fundament ser Framstegspartiet at det er eit betydeleg potensial for å forbetre beredskapen langs heile den langstrakte kysten vår. I tidlegare debattar om dette temaet er det blitt teke opp forslag om at regjeringa må ta initiativ overfor oljeindustrien og opprette eit teknologiutviklingsprogram for å handtere lekkasjar også på djupt vatn, og at petroleumsnæringa må stille med ressursar i form av kapital og kompetanse. Attpåtil har det blitt hevda at det burde bli stilt krav om deltaking i eit slikt program for å drive verksemd på norsk sokkel. Tilsvarande initiativ er blitt teke opp i andre land som ei følgje av utsleppet etter «Deepwater Horizon» i Mexicogolfen, og ein vil vektleggje betydinga av at Noreg inntek ei pådrivarrolle i dette viktige arbeidet. Erfaringane viser at det krevst enorme ressursar for å handtere konsekvensane av den typen oljeutslepp ein var vitne til i Mexicogolfen. Oppryddingsarbeidet etter forliset av «Full City» utafor Langesund i Telemark sommaren 2009 var også ein tankevekkjar når det gjeld responstid og tilgjengelegheit på mannskap for å rydde opp oljesøl i fjæra. 17. februar 2011 grunnstøtte containerskipet «Godafoss» utafor Hvaler, med 800 tonn råolje om bord. Det blei registrert lekkasje frå to tankar midtskips som kvar inneheldt 250 tonn råolje. I ettertid ser ein at det er inngått ei avtale med Redningsselskapet om bruk av deira ressursar for å auke beredskapen mot den akutte forureininga. Og det er veldig bra. Men vi kan framleis ikkje seie oss nøgde. Framstegspartiet meiner at det framleis er eit stort behov for å forbetre oljevernberedskapen i Noreg, og at regjeringa har eit stykke å gå før ho kan seie seg rimeleg nøgd med beredskapen. Det er på denne bakgrunnen at vi som forslagsstillarar fremjar følgjande forslag: «Stortinget ber regjeringen utrede og legge frem forslag for Stortinget om hvordan oljevernberedskapen kan styrkes langs hele kysten på bakgrunn av erfaringene fra grunnstøtingene av skipene «Godafoss» og «Full City».»

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2011-11-22

Eg fekk ein slags déjà vu-følelse under innlegget til representanten Eriksen Søreide, for det var innlegget til ein nyforelska EU-tilhengar. Når eg seier déjà vu, er det fordi eg ikkje har høyrt så mange av dei dei siste åra i Noreg. Eg veit at dei finst, og at dei definitivt finst i andre europeiske land. Eg hugsar det godt frå min ungdom, i byrjinga av 1990-talet, då det var mange som heldt kraftfulle innlegg av denne typen, t.d. om at løysinga på dei fleste av EU sine problem var meir EU og behovet for ein felles europeisk identitet, trass i at Europa mangla felles språk, felles offentlegheit, felles interesser, ein felles arbeidsmarknad – ja, alle dei tinga som gjer det rasjonelt å ha t.d. ein felles utanrikspolitikk og ein felles finanspolitikk. Representanten sa òg at SV blottlegg ein lite kledeleg skadefryd over den økonomiske krisa, og at vi seier at ho berre har si årsak i EU eller euro. Kan ho dokumentere kor ein leiande SV-ar har sagt det, ved å sitere eller vise til ein konkret artikkel eller tale?

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2011-11-22

Jeg registrerer at representanten de Ruiter syntes det var hyggelig at man skrøt av regjeringen. Hvis det er noe man synes er veldig bra, synes jeg man bør si det, og så bør man ta opp det som ikke er fullt så bra. Jeg tror nok representanten stort sett bare hørte det som var positivt, og at han ikke ville høre så veldig mye om det andre. Det er jo greit – det er ikke sikkert han får oppleve det så veldig mange flere ganger. Men jeg synes det har skjedd en del bra ting når det gjelder oljevernberedskap. Det er jo ikke det det handler om, det er jo ikke uenighet om det, men det er faktisk sånn at noen av oss vil mer, og vi ønsker også at det skal skje mye fortere enn det regjeringen nå legger opp til. Vi vet jo at en del av bl.a. utstyret har tidligere ikke blitt kjøpt inn – man holder på og er i en prosess for å kjøpe det inn. Vi har tidligere bl.a. stilt spørsmål om det når det gjelder oljevernberedskap. Så ser jeg at statsråden ikke syntes det var noe hyggelig spørsmål, men jeg vet i hvert fall at vi har stilt spørsmål om det, og forventer at det nå er kjøpt inn, og at alt det er i orden. Når man både i trontalen og i forbindelse med framleggelse av budsjettet skryter hemningsløst av alt det som er plusset på når det gjelder oljevernberedskap, og at det er et satsingsområde, må jeg si at jeg er ikke helt sikker på at det er sånn det føles der ute. Det er bra med 15 mill. kr til IUA for at de skal kunne bli bedre og man skal få gjort mer. Det er veldig positivt, for jeg tror det trengs mye der ute for å kunne ha bedre oljevernberedskap når det skjer noe, og at man er forberedt på det. Men vi vet også at flere av trafikksentralene sårt trenger å skifte ut deler av utstyret man nå har, for det begynner å bli ganske gammelt flere steder. Så det er store utfordringer når det gjelder dette, men man vil mer. Vi er glad for det regjeringen har gjort, men vi vet også at man mangler slepebåtberedskap på en del steder der det burde vært mer og styrket slepebåtberedskap. Det er det dette forslaget handler om. Jeg synes det er bra at statsråden redegjør for den analysen som er gjort, men vi skulle gjerne sett at den hadde kommet fra statsråden – og også litt flere tanker om hva man vil med dette, og hvor fort man ønsker å gå fram. For vi har jo gamle rapporter som dokumenterer at det fortsatt er et stort behov for å styrke oljevernberedskapen i store deler av landet vårt. Men jeg synes det er bra, det har vært en god gjennomgang, og det har vært en god debatt og en god diskusjon. Så får vi håpe at regjeringen fortsetter å følge dette opp – og enda fortere, for det er det Fremskrittspartiet vil. Vi er opptatt av å ha en skikkelig oljevernberedskap. Vi vil at den skal være på plass over hele landet. Vi ønsker ikke å gå rundt i oljesøl fordi man ikke har hatt en god nok beredskap. Det er jeg overbevist om at hele salen er enig med Fremskrittspartiet i.