NbAiLab/norwegian_parliament huggingface dataset:
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2004-04-21

Jeg ønsker å stille følgende spørsmål til justisministeren: «For en tid siden kom det fram at krigsforbrytere fra det tidligere Jugoslavia skal sone her i landet. At Norge tar et internasjonalt ansvar, er greit nok, samtidig som det fører til noen problemstillinger som kan være av interesse. Skal utenlandske krigsforbrytere som soner i Norge, sone etter de samme kriterier som andre fanger i norske fengsler, eller foreligger det særlige forordninger som kriminalomsorgen må forholde seg til?»

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2004-04-21

Et godt virkemiddel for å sikre bedre dimensjonering og større brukermedvirkning og brukerinnflytelse er å gjøre noe med finansieringen, rett og slett å løfte økonomi og dimensjonering ut av kommunestyrene og ut av fylkestingssalene og la staten betale skolepenger for elever direkte. Verken i den ressursmeldingen som Stortinget tidligere har behandlet, eller i den nye stortingsmeldingen som nå nettopp er lagt frem, er det fremvist noe særlig villighet fra denne regjeringen og fra denne statsråden til å se på selve finansieringsspørsmålet – at man flytter finansieringen fra de to underordnede ledd direkte til staten. Vil statsråden se på finansieringsordningen og sørge for at det blir en finansieringsordning der staten betaler skolepenger for elevene, slik at brukerne i større grad kan være med og styre dimensjonering og innhold i utdanningen?
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2008-10-23

Det er eit godt spørsmål. Det handlar om berre ein ting, og det er å synleggjere det og så prioritere. Det har eg vore oppteken av i globaliseringsprosessen òg. Når vi skal bruke 60 mill. kr av dei nordiske midlane på vel 800 mill. kr, snart 900 mill. kr, må vi faktisk ta vekk noko for å prioritere noko anna. Det er ikkje alltid like enkelt, og det krev ikkje minst gode prosessar, slik at vi er einige om kva vi skal slutte med når vi no skal fokusere innsatsen. Blant våre ministrar og parlamentarikarar er det folk som har eigarforhold til nokre prosjekt, men det er på langt nær nokon som har eigarskap til alle 1 800, så det er all grunn til å gå igjennom dette. Det vert gjort no, og ikkje minst vert dei prosjekta som skulle vore avslutta for mange år tilbake, avslutta. Men det ligg jo òg både på ministrane og på parlamentarikarane å vere flinkare til å seie kva vi skal slutte å jobbe med når vi lyftar fram område som vi ønskjer å prioritere, og som vi er einige om at vi ønskjer å prioritere. Det må skje tosidig.

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2008-10-23

Eg er blant dei som ofte har lett for å sjå argument både for og imot eit spørsmål, og dette er eit spørsmål der eg kan sjå argument begge vegar. Det som likevel har vore avgjerande for mitt syn, er for det første at eg er ganske overtydd om at andre tiltak er langt viktigare, og at det ikkje er ungdomstrinnet som i dag er ei hindring eller ein flaskehals – snarare tvert imot er det på ungdomstrinnet vi kanskje har den mest positive utviklinga når det gjeld eit 2. framandspråk. Eg er derimot svært bekymra for vidaregåande når det gjeld fordjuping, og for høgare utdanning. Det andre er at det er ingen tvil om at det er ein stor fordel at mange norske elevar lærer seg eit 2. framandspråk på ungdomstrinnet. Eg er derimot ikkje sikker på at det er det beste for alle elevar i ungdomsskulen at dei – når dei i tillegg slit i mange skulefag, tenkjer seg andre retningar innan utdanninga og kunne ha behov for ekstra vekt for å få med seg ein del grunnleggjande ting – skal begynne på eit 2. framandspråk. Det er grunnen til at eg har falle ned på det standpunktet som eg har.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2008-12-05

Det var noen påstander fra Steinar Gullvåg som fikk meg til å ta ordet – og nå var Lise Christoffersen litt innom det også, dette med at skattelettene skulle gi så veldig liten effekt. Og så ble det vist til at dette kanskje ville gi bare 2 500 arbeidsplasser. Jeg reagerer faktisk på slike karakteristikker om bare 2 500 arbeidsplasser. Det er altså 2 500 mennesker som ville få et bedre liv. Hvis vi antar at disse er en del av en husholdning på fire, treffer det altså 10 000 mennesker i landet vårt. Så var det den andre påstanden, at da ville man antakelig bare nedbetale lån. Ja, det er altså fryktelig mange rundt om i landet vårt som ikke greier å betjene lånene sine i dag. Det ville jo være fantastisk hvis de kunne greie å betjene lånene sine istedenfor å måtte selge boligen med tap. Ting må henge litt sammen, synes jeg, når man diskuterer. Skattelettene er ikke bare foreslått for enkeltmennesket. Det handler om at bedrifter skal overleve. Når jeg hører Lise Christoffersens regnestykke om hvor mange arbeidsplasser det kunne blitt ved å gjøre det annerledes, har jeg bare lyst til å si at hvis vi ser litt lenger fram enn to, tre år, kan ikke landet overleve hvis absolutt alle skal jobbe i offentlig sektor, og alle private bedrifter blir lagt ned. Det er nemlig de som skaper veldig mye av den velferden som vi bruker av. Og igjen: 2 500 arbeidsplasser er veldig viktig for de 2 500 vi snakker om.

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2008-12-05

I en tid da det er vanskelig på arbeidsmarkedet, velger Fremskrittspartiet å kutte 50 mill. kr på Arbeidstilsynet. De støtter ingen nye tiltak mot sosial dumping som kunne ha vernet folk flest, slik som reinholdere, stuepiker på hotell og bygningsarbeidere, mot helsefarlige arbeidsforhold og underbetaling. Det betyr at Fremskrittspartiet mener – og det sier de i klartekst i innstillingen – at dette er folk som skal konkurrere mer på lønn, altså gå ned i lønn. Jeg vil da spørre Fremskrittspartiet om hvorfor de mener at det er riktig at de som har de vanskeligste og tøffeste arbeidsforholdene nå, skal få mindre hjelp av myndighetene til å kunne ha verdige arbeidsforhold, og hvorfor de mener at det er riktig at disse gruppene skal gå ned i lønn, mens de mener at f.eks. stortingsrepresentanter trenger store lønnsøkninger.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2001-03-14

SV er veldig glad for at Arbeiderpartiet nå vil ha en storoffensiv for både billigere og flere barnehager. Det er jo god SV-politikk. Men Kommunal Rapport har gjort en undersøkelse som viser at i 70 pst. av kommunene har prisene det siste året ikke gått ned, men økt, på tross av mer penger. Og kommuneøkonomien er i ferd med å rakne under mange oppgaver og altfor trange rammer. Derfor trengs det forpliktende, klare avtaler mellom staten og kommunene om hvordan dette skal betales. Der er det nå en ordning med konsultasjoner mellom KS og Regjeringa, noe som skal være de nye grepene for å kunne få finansieringa av bl.a. billigere barnehager på plass, for det er jo slik at foreldrene burde få sett noen resultater av det vi holder på med. Kan Regjeringa tenke seg å inngå slike forpliktende avtaler med kommunene gjennom konsultasjonsordninga, slik at de målene vi setter oss, blir en realitet?

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2001-03-14

Jeg vil få lov til å stille den ærede helseminister følgende spørsmål: «Det har i den senere tid fremkommet svært kritikkverdige forhold ved barneavdelingen ved Sentralsjukehuset i Møre og Romsdal, både når det gjelder å ha korridorpasienter som følge av plassmangel og meget kummerlige forhold for barn som må isoleres grunnet fare for smitte fra andre pasienter. Vil statsråden ta et initiativ overfor fylkeskommunen slik at en kan få en permanent løsning på problemene ved barneavdelingen, og at ikke barna må lide grunnet dårlig prioritering?»

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2001-03-14

Det kan lyde som om familieministeren lider av en pengeillusjon, at dess mer penger det offentlige pøser inn i barnehagene, dess billigere blir de. Prisen på en barnehage er rundt regnet 100 000 kr uansett hvem som betaler barnehageplassene. Så registrerer jeg også at familieministeren på en måte tilbakeviser påstander fra representanten Foss om at vilkårene for barnefamiliene er svekket de siste årene, og særlig under Arbeiderpartiets regime. Ser ikke familieministeren at det også er andre områder der familiene sliter, der familieministerens kollega i noen kommuner eksempelvis innfører eiendomsskatt, øker kommunale avgifter og øker boligskatten, og at dette også er belastninger som barnefamiliene lider under? Vil ikke familie-ministeren også konsentrere seg om disse problemene, istedenfor kun å rette oppmerksomheten mot én gruppe familier, altså mot de som har barn under skolepliktig alder? Og så vil jeg gjerne spørre (presidenten klubber): Hvem er det som skal betale dette kalaset? I tillegg til fire timer obligatorisk barnehage ønsker Arbeiderpartiet doblet permisjon (presidenten klubber), og har også allerede i barnehagemeldingen bevilget 1 milliard kr.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2008-04-02

Jeg synes først det er veldig positivt å høre statsrådens støtte til TFO som sådan. Det er jo kjent at regjeringspartiet SV har gått hardt ut mot TFO, og de mener det er en udemokratisk prosess. Jeg registrerer at det for en gangs skyld sitter en SV-er i salen under spørretimen og følger med nettopp på dette. Så det er nok flere som er interessert i å høre hva statsråden sier. Det som samtidig er interessant her, er om den debatten som foregår - en ser at det er en sprik i Regjeringen om TFO er positivt eller ikke - gjør at en her skaper en usikkerhet for oljeindustrien. Når en nå får en utsettelse av utlysningen på et par måneder i forhold til det som har vært normalt, skaper det et unødvendig press på måten oljeselskapene agerer på, når en fortsatt har den samme tidsfristen for å søke. Ser statsråden at oljeselskapene da gjerne kan ha dårligere tid, og dermed ikke får like gode søknader sendt inn til Regjeringen? Vil statsråden i så fall ta hensyn til det?

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2008-04-02

Jeg vil gjerne gi Stortinget en slik redegjørelse. Jeg skal se på om vi kan klare å få det til i revidert, eller på en annen måte. En rekke av dette er gjort offentlig kjent. Vi har laget en sentral kontrollenhet i Utenriksdepartementet for korrupsjonsbekjempelse som ikke eksisterte før. Vi har laget et varslingssystem for utenrikstjenesten og andre, knyttet til G-Partner, en uavhengige instans. Vi har tatt en rekke grep for å få bedre kontroll med dette og en forsterket korrupsjonsbekjempelse. Men la meg litt i forlengelsen av hva Dagfinn Høybråten sa, også minne om hva som er realitetene. Statsbudsjettet i Tanzania er på 40 milliarder norske kroner - i et land med 40 mill. innbyggere. I Norge er statsbudsjettet på 800 milliarder kr - i et land med 4 mill. innbyggere. Sammenlikner vi dette, betyr det at Norge har to hundre ganger så stort statsbudsjett pr. innbygger som hva Tanzania har. Vi må ikke glemme den bakgrunnen heller når vi går løs på korrupsjonsbekjempelsen og å hjelpe Tanzania med den.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2004-12-13

Det gjelder forslag nr. 4, fra Fremskrittspartiet, Arbeiderpartiet og representanten Simonsen, der vi ikke står sammen med dem, om å opprette en kiropraktorutdanning. I utgangspunktet mener vi at det er en sak for institusjonene å opprette nye studietilbud, men i og med at det er kommet et forslag, vil jeg oppfordre min gruppe til å stemme for dette forslaget.

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2004-12-13

Det å samle seg skatter på jorden er ikke et bibelsk ideal. Liknelsen om den rike mannen er ikke særlig oppmuntrende for oss. Vi i SV foreslo bl.a. å ta ut mer av fondsmidlene, bruke større avkastning av fondene for å sette det inn i kirkelig aktivitet. Vi foreslo helt konkret å ta ut 4 mill. kr ekstra. Vi mener at dette er innenfor de rammene som Stortinget tidligere har satt i forhold til at realverdien av fondet skal opprettholdes. Det fikk vi ikke gjennomslag for. Altså: Flertallet mener fortsatt at det å samle seg skatter på jorden er et godt ideal, istedenfor å bruke midlene på kirkelig aktivitet, slik vi helt konkret foreslo. Vi foreslo å bruke dem på tjenesteordningen, på dem som jobber mot vold, osv., og på Nidarosdomen. Mener ikke statsråden at det er grunnlag for å øke uttaket og holde seg innenfor rammen, når budsjettet i 2005 legger opp til samme uttaket av fondet som i 2004, dvs. ca. 25 mill. kr?

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2004-12-13

Det beste bolverk mot privatisering av skolen er en god offentlig skole, jf. det som jeg refererte til i Nittedal kommune, der tusen mennesker går i fakkeltog. Hvis den offentlige skolen fortsatt blir nedbygd, kan det ende med at disse foreldrene søker inn mot private løsninger. Men i det øyeblikk vi har en god offentlig skole, med gode ressurser, med godt undervisningsmateriell osv., føler jeg meg rimelig trygg på at det er det aller beste bolverk mot en privatisering av vårt utdanningssystem, og det kommer SV til å kjempe for og slåss for. Når det gjelder lovverket, kjenner Sortevik til hva vi mener. Vi har behandlet friskoleloven her i Stortinget, der vi hadde våre alternative forslag. Det er våre svar på lovsiden. Men det suverent beste bolverk, den suverent beste måte å hindre en privatisering av skolen på – og kanskje den eneste måten å hindre en privatisering av skolen på – er at vi sikrer den offentlige skolen økonomiske ressurser slik at den er i stand til å gi et godt utdanningstilbud, slik at foreldrene og elevene føler at utdanningstilbudet er godt og dekker det behovet de har.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2010-12-14

Det er mulig at det er enkelte nyanser i Stokkan-Grandes budskap som jeg ikke har fått helt med meg, men jeg har ikke forstått ham dit replikanten nå gjør. Jeg synes det er veldig vanskelig å forstå hva Høyre egentlig går inn for når det gjelder språkkartlegging i barnehagene. Det er selvsagt slik at helsestasjonen også må følge opp de barna som ikke går i barnehagen, men barnehagen er altså en arena for å støtte barn i deres utvikling. Nå har vi et ekspertutvalg og en referansegruppe som ser på hvordan en skal få det trente blikket overfor dem. For øvrig er dette et område der man ser klare skiller i politikken. Høyre øker maksprisen. De reduserer litt i forhold til inntektsgradert, men de har et netto kutt på barnehagesektoren på over 400 mill. kr, fordi makstaksten øker generelt for barnehageforeldre, mer enn det Høyre investerer i barnehagene. Det er jo greit for folk å vite at barnehagene blir dyrere hvis det blir nytt flertall.

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2010-12-14

Brenna-utvalget, som nylig har lagt fram sin innstilling, hadde som del av sitt mandat å vurdere om man ønsket å gå inn for obligatorisk barnehage. De konkluderte med at de ikke ville fremme et slikt forslag nå, men heller komme med andre forslag for å utvikle kvaliteten i barnehagene og å redusere foreldrebetalingen. Utvalgets innstilling er på høring og kommer snart til politisk behandling. Det som har vært diskusjonen, er om deler av tilbudet til femåringene skulle være obligatorisk barnehage. Jeg tror ikke at det er et aktuelt forslag å fremme nå. Men jeg deler bekymringen for at noen av de mest utsatte og sårbare barna ikke kommer i barnehage – når de er mindre, på grunn av kontantstøtten, og når de er litt større, fordi foreldrene prioriterer barnehage ulikt. Så å tenke på hvordan en gjennom positive virkemidler skal få flere barn til å få del i barnehagegodet, mener jeg er veldig viktig. Det er slik jeg også har opplevd representanten Stokkan-Grande.

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2010-12-14

Jeg har merket meg statsrådens svar på forrige replikk, at studentene i Tromsø og i utlandet skal behandles likt. Det viser med all tydelighet at Tromsø ligger langt unna statsrådens kontor. Det jeg har tenkt å utfordre statsråden på, er dette med presse. Det er viktig at man har en fri og uavhengig presse i Norge. En stor og viktig aktør i så måte er NRK. Nylig la BI fram en forskningsrapport som viser at under valgkampen i 2005 var NRK veldig partisk når det gjaldt dekning av valgkampen. Det var Arbeiderpartiet og Senterpartiet som kom best ut – og det er ingen stor nyhet, for å si det sånn. Nå mener jeg ikke at statsråden skal styre den redaksjonelle friheten, men er statsråden komfortabel med skjevdekningen i NRK over mange år overfor de politiske partiene?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2011-12-19

Senterpartiets representant var i sitt innlegg inne på at Framstegspartiet brukte betydeleg taletid på klimaspørsmålet. Eg må seie at eg kjenner meg ikkje heilt igjen i den beskrivinga. Eg forstår godt at Senterpartiet ikkje er like oppteke av å snakke om det. Er det ikkje slik at allereie i 1989 hadde Senterpartiet ei målsetjing om å halvere utsleppa? Med ei slik målsetjing forstår eg godt at Senterpartiet ikkje vil snakke om klimaspørsmålet. Så til statsråd Borten Moe, som seier at Framstegspartiet på 1970-talet ville selje store delar av petroleumsførekomstane. Med ei skattlegging på 78 pst. av det som blei selt, er det differansen her ein eventuelt hadde tapt. Det er ikkje slik ein får inntrykk av, at ein hadde selt vekk heile oljeformua. Så til Sosialistisk Venstreparti, som i dag har fått nemninga «seminarparti». Ein kan godt få det inntrykket så lenge ein registrerer at SV i kronikkar i Dagbladet og andre plassar kjem med innlegg der dei forfektar ein heilt annan politikk enn den regjeringa, som dei er del av, står for. Når representanten Alf Egil Holmelid beskriv eit todelt næringsliv, beskriv han eit næringsliv som gjer det veldig godt, og eit næringsliv som ikkje gjer det fullt så godt, og så er han faktisk oppteken av å leggje ned det mest profitable. Det er så ein nesten ikkje skulle kunne tru det! Men eg er glad for at eg kan fortelje solskinshistorier frå vestlandskysten og eit lite samfunn som Herøy kommune i Fosnavågen, der ein i ein liten kommune med 4 000–5 000 innbyggjarar i sentrum faktisk har åtte skipsreiarlag som gir arbeidsplassar til folk over heile landet – mange tusen arbeidsplassar i desse åtte reiarlaga. Det hadde ikkje vi fått til med SVs politikk. Så heilt til slutt: Representanten Serigstad Valen seier at statsråd Borten Moe er mønsterverdig tydeleg i sin retorikk for regjeringa. Er det SVs støtte til oljesandutvikling han tenkjer på?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2012-02-29

Vi har sett at man har kommet fram til et tall på mellom 50 000 og 60 000 rein for mye. Det er også positivt med de vedtakene som er gjort i reindriftsstyret mot sidaene – det er veldig bra – men problematikken er jo her at man ikke tar reintallet ned. Statsråden hevder også at det er andre som har med det å gjøre, men statsråden kan jo ikke – med all respekt – delegere vekk ansvar. Ansvaret for å gjøre noe med dette ligger hos landbruksministeren. Man har andre ting. Man har dyrevelferden å ta hensyn til. Man ser at det var en masse dyr – 30–40 dyr – som for to uker siden ble funnet ihjelsultet. Hvorfor trekker man ikke inn Mattilsynet? Så spørsmålene mine til statsråden blir: Hva slags sanksjoner har man gjennomført? Gir man mulkt, eller ikke? Hva gjør man? Setter man Mattilsynet inn mot dyrevelferden? Har man gjort noen tiltak?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 1999-10-20

Jeg har også et spørsmål til statsministeren, men det dreier seg om noe ganske annet, nemlig finansieringssystemet for norske sykehus. Statsministeren skrøt i valgkampen av de gode resultater med innsatsbasert finansiering. Vi har i tillegg, gjennom forhandlinger, bl.a. med Fremskrittspartiet, fått gjennom at dette er en bevilgning som skal være en overslagsbevilgning. Nå har imidlertid Regjeringen endret enhetsprisene og satt et tak for hvor mange operasjoner som blir betalt med innsatsbasert finansiering med de faste satser, og har også redusert rammebevilgningene, slik at sykehusene nå kommer i en verre situasjon, og innsatsbasert finansiering endres og settes i miskreditt. Vil statsministeren sørge for en gjennomgang av dette systemet og også innføre en ordning hvor det forhandles med sykehusene om endringer i finansieringssystemet, slik at vi unngår disse plutselige negative virkningene for norske sykehus og dermed for pasientene?

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 1999-10-20

Mitt spørsmål er også til statsministeren. I en tidligere replikkveksling her kom det fram at Regjeringen har et ganske passivt forhold til det som går på eierskap. Og et resultat av det ser vi i disse dager med fusjonen mellom Telenor og Telia – en fusjon som Kristelig Folkeparti så sent som i valgkampen i 1997 var imot. Det bekrefter at den frieren som står i gården, og ikke Regjeringens vilje, på en måte bestemmer dagsordenen. Nå ser jeg at Regjeringen hevder at dette er en balansert avtale. Det gjenstår å se hvordan tingene utvikler seg. La meg stille et konkret spørsmål. Mange av de viktige forretningsområdene i det fusjonerte selskapet er det uavklart hvor skal ligge, det gjelder både mobil og Internett, som er to av de raskest voksende områdene innenfor det som går på telefoni og telematikk. Mitt spørsmål til statsministeren er: Hvilken mulighet har Regjeringen til å sørge for at de positive ringvirkningene av denne type hovedkontorplasseringer blir i Norge, at de ikke bare går utenlands, og at de positive ringvirkningene dermed også skjer utenlands?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2002-12-10

Det forholder seg slik at en del statsbedrifter ligger under næringskomiteens ansvarsområde i budsjettsammenheng. Det er tidligere gitt fullmakt fra Stortinget til Regjeringen om fullt utsalg eller nedsalg i fire virksomheter. Det er Arcus, Olivin, Moxi Trucks og SND Invest. I mediene om dagen er det store oppslag nettopp på dette med nedsalg eller utsalg av de ca. 130 ikke børsnoterte selskapene i SND Invest at det er vanskelig å realisere de reelle verdiene i disse selskapene, og at man kan tape betydelige midler. Jeg kjenner jo vår næringsminister fra han satt i næringskomiteen, han var veldig opptatt av å ivareta samfunnets verdier, eller skattebetalernes penger, som han ofte sa. Jeg tar jo ikke for god fisk alt en leser i mediene, for jeg har lært meg at det ofte er tendensiøst og vridd. Derfor kunne det være greit for oss i komiteen å vite hvilket opplegg Næringsdepartementet har her. Vil man bruke tid på å realisere disse verdiene, slik at samfunnet kan få tilbake en god del av det som er de reelle verdiene, til å bruke på en fornuftig måte?