Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2005-06-17

Veldig mange i privat sektor er bekymra for det enorme skjemaveldet som vi har i dag. Det har også Regjeringa tidlegare gitt uttrykk for at dei er bekymra for og opptekne av, men svært lite har skjedd. Sidan 1997 er det gjennomført samordnings- og forenklingstiltak som har redusert næringslivet sine oppgåveplikter med til saman 346 årsverk. Det er med respekt å melde ikkje spesielt mykje å skryte av. Mitt spørsmål til representanten Sørfonn er: Er regjeringspartia og Kristeleg Folkeparti nøgde med konklusjonen på dette området? Og: Kva vil bli gjort vidare for å redusere det enorme skjemaveldet som i dag er ei klam hand og ein avgrensande faktor for norsk verdiskaping?

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2005-06-17

Jeg har fundert på hva jeg skal bruke min siste replikk til statsminister Bondevik på. Det må bli et spørsmål om verdier og rettferdighet – kanskje også moralske verdier. For fire år siden lovte statsminister Kjell Magne Bondevik at vi skulle få fjernet den såkalt negative effekten som medfører at folk som har arbeidet og opptjent folketrygdpoeng, blir straffet for det gjennom pensjonen. Det er ikke gjennomført. Det andre dreier seg om behandlingen av embetsmenn som har arbeidet et langt liv for den norske stat og hatt løf-ter om en pensjonsordning. Den ble dramatisk endret for noen år siden av Arbeiderpartiet, nemlig den såkalte knekkpunktsaken, og disse har nå gått til rettssak mot staten. Mitt spørsmål er: Hvorfor har ikke statsminister Kjell Magne Bondevik fulgt opp sitt løfte? Han sa fra talerstolen for tre år siden til og med at det var hans fordømte plikt å få fjernet virkningen av den negative effekten. Og hvorfor har ikke statsministeren hatt den rettferdighetssans å inngå et forlik med gruppen av embetsmenn, ledet av Eivinn Berg og Dagfinn Aarskog, i den såkalte knekkpunktsaken?

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2005-06-17

Det interessante er jo at det er vi som har fått rett i hvordan man bruker oljepenger. Vi sa allerede i innstillingen, den gangen handlingsregelen ble vedtatt, at det var temperaturen i norsk økonomi som skulle avgjøre dette. Regjeringen bruker ikke lenger handlingsregelen som rettesnor, men de bruker den som drivanker. De har brukt nesten 100 milliarder kr mer i løpet av fire år. Det betyr at hvis man prøver å late som om handlingsregelen har vært en dogmatisk rettesnor, har ikke Regjeringen fulgt det. Og det har vært fornuftig. Det har vi gitt vår tilslutning til på grunn av situasjonen i norsk økonomi. Det betyr ikke at vi skal bruke masse penger utover handlingsregelen. Det har SV aldri foreslått. Vi har brukt den samme balansen som Regjeringen gjennom mange år, og noen ganger strammere også. Men poenget er følgende, og det er jo der Regjeringen på en måte er tatt med buksene nede: Man har latt som det finnes en økonomisk lovmessighet i handlingsregelen, men det finnes ingen økonomisk lovmessighet i handlingsregelen. Det er en politisk bestemt regel som man kan velge å følge eller velge ikke å følge. Så enkelt er det. Det har Regjeringen gjort, og det har vi sagt har vært en riktig tilnærming. For tross alt er det slik at denne salen skal være opptatt av politikk og effekten av politiske vedtak. Da finnes det en balanse i dette, og handlingsregelen var ikke balansen.