Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2014-10-06

Jeg vil takke representanten for et godt innlegg. Jeg er helt enig i at det å løse klimaproblemene – å klare å stoppe de farlige klimaendringene, samtidig som vi tar vare på det biologiske mangfoldet og klarer å gjøre det på en rettferdig måte, som det er mulig å få bred oppslutning om, noe jeg tror er helt nødvendig – er vår generasjons største utfordring. Til Rasmus Hansson har jeg ett spørsmål. Innlegget hans var i all hovedsak knyttet til miljø- og klimaspørsmål, noe som jeg har forståelse for. Det ene spørsmålet er som følger: Hva er det viktigste Rasmus Hansson ønsker å få til på Stortinget, som ikke handler om miljøpolitikk?

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2014-10-06

I de årene som vi har påvirket kommuneøkonomien, har kommuneøkonomien blitt styrket vesentlig – hvert eneste år. I tillegg til det har vi fordelt inntektene på en mye mer rettferdig måte. Vi mener med kommuner som vi mener med folk, at de rike skal være med på å dele på utgiftene, slik at også de kommunene som har liten inntekt, skal kunne få muligheter til å ha gode skoler og gi god eldreomsorg. Jeg registrerer at den regjeringen vi nå har, vil forandre på det, slik at alle kommuner i mitt fylke, Hedmark, vil tape. Alle kommuner i Oppland og alle kommuner i Sogn og Fjordane vil tape, og nord for Trøndelag er det vel ikke en eneste kommune som vil vinne på det opplegget som Fremskrittspartiet og Høyre ser for seg, nemlig at de rike kommunene skal beholde mer penger sjøl. Da vil jo de som har lave inntekter, få mindre. I tillegg til det svikter skatten i år med over 2 mrd. kr. Det vil vi kompensere. Her ser det ut til at Fremskrittspartiet svikter.

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2014-10-06

Denne regjeringen har brukt det første året på å legge premissene for veien videre. Arbeidet vårt med å binde sammen bo- og arbeidsregioner er en hovedprioritet i måten vi tenker samferdselspolitikk på. Det handler om å sørge for at vi får på plass bedre pendlerreiser, slik at hverdagsreisen som folk tar, blir mer forutsigbar, ivaretar komfort og har fleksibilitet, sånn at det blir attraktivt for folk å velge kollektive reisemidler, i stedet for at en skal bli presset inn i dem ved å fjerne parkeringsplasser og andre ting. Vi skal rett og slett gjøre det attraktivt å velge de miljøvennlige løsningene. Vi har hatt som mål å legge til rette for bedre og mer effektiv godstransport mellom regionene og inn til og ut av landet. Det handler om å få et bedre samspill mellom jernbane og lastebil eller mellom havn og lastebil, sånn at flere velger å bruke jernbanen som hovedtrasé, framfor at lastebilen gjør jobben. Hvis vi får flyttet mer gods fra vei til jernbane og kjøl, betyr det redusert slitasje på veinettet, økt trafikksikkerhet og bedre komfort – hvis man kan si det sånn – for privatbilistene på veiene. Vi vet også at det er en utfordring med konkurransesituasjonen i lastebilnæringen, der mange norske aktører og seriøse utenlandske aktører som betaler for seg, møter en useriøs bransje som ikke fullt ut betaler for seg. Da kan vi ha så mye godsstrategi som vi bare vil på jernbane og kjøl, men hvis vi ikke får ryddet opp i den bransjen og sørger for at den prises skikkelig, vil også de kollektive midlene tape. Vi har hatt en satsing på bedre veier og jernbane. Jeg registrerer at en del mener at man må gjøre enten det ene eller det andre, men vi tror det er viktig å ha begge deler, for det gir igjen en fleksibilitet for både næringslivet og den arbeidsreisende. Vi vet at folk har ulike behov, gjerne den samme personen også, men på ulike dager. Vi prioriterer å få på plass nye prosjekter. I løpet av året som gikk, framskyndet vi 12 ulike veiprosjekter på ulike måter. Vi forenklet planleggingsperioden på 13 andre veiprosjekter. Det gjør at en kan komme raskere i gang med å bygge, og det er først når en vei står ferdig at samfunnet har nytte av den. Samtidig har vi prioritert vedlikeholdsetterslepet. Det mener jeg også er en satsing vi må fortsette. Det er til liten trøst at vi bygger mange flotte, nye veier hvis dem vi allerede har bygd, står og forfaller, og at vi bidrar til flere trafikkulykker, fordi veioverflaten ikke har den kvaliteten den skal ha, eller fordi man ikke holder veien ryddet langs kantene. Vi har i tillegg sagt at det er viktig å satse på kollektivtransporten i byene. Det er også en del av pendlerreisen. I valgkampen for et drøyt år siden lovte de fire daværende opposisjonspartiene at man skal bidra med 50 pst. av investeringene i de store byene. Det har vi stått ved også etter at vi kom til makten, og jeg er veldig glad for at et stadig bredere flertall i Stortinget støtter opp om den forpliktelsen. Det er bra. Men budsjett er én ting – systemene vi skal jobbe under, er en annen ting. Bare å skryte av hvor mye penger en bevilger, er ikke et mål i seg selv. Det å si hvilke prosjekter en faktisk realiserer og vise at en tar kostnadssiden på mer alvor, er for oss veldig viktig. Derfor har vi satt i gang mange reformer som har som målsetting å kunne bygge mer vei og jernbane og flere havner raskere, bedre og billigere. I den forbindelse jobber vi for å få ned planleggingstiden for å kunne skjære gjennom og ta beslutninger selv der det er kontroversielt, men vi jobber også med å få på plass et eget veiinvesteringsselskap. Stortinget ga sin tilslutning i revidert budsjett før sommeren i år til å gå videre med dette arbeidet. Vi er også i gang med en jernbanereform som vil bli presentert for Stortinget i årene som kommer. Det kommer en bompengereform, med mål om å få ned administrasjonskostnader og finanskostnader for å spare bilistene for utgifter. Det jobbes også med en nasjonal havnestrategi, med formål om å få mer gods over på kjøl. I tillegg begynte en i året som gikk, å bygge opp et infrastrukturfond som nå er på 30 mrd. kr, og som i løpet av denne perioden skal være på 100 mrd. kr. Det handler igjen om å ha forutsigbarhet i det en gjør og sørge for systemendringer som gjør at en får mer igjen for pengene, og at en får bedret hverdagsreisen og godstransportsituasjonen i dette landet. Jeg ser fram til å fortsette det arbeidet.

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2014-10-06

Jeg er veldig glad for det spørsmålet – det har vi ikke gjort. Vi har økt måltallet for returer generelt, og det fører også til at flere blir sendt ut. Men det vi har gjort i så henseende, er at vi egentlig har myket opp fokuset i vårt tildelingsbrev i forhold til den forrige regjeringen. Den forrige regjeringen sa i 2013 at saker som omfattet barn som har oppholdt seg lenge i Norge uten tillatelse, skal prioriteres. Vi har gjort det om, på den måten at det ikke er de som har vært her lenge, som skal prioriteres, men barnefamilier generelt, slik at en får sammenheng mellom vedtakstidspunkt og utsendelse, for at man skal unngå situasjoner hvor barn blir værende veldig lenge i Norge. Men det er altså ikke sendt noen signaler fra regjeringens side som skal bety at en skal prioritere lengeværende barn for at en skal sende dem raskere ut i forkant av et regelverk. Det mener jeg også ville vært en uakseptabel opptreden i forhold til den avtalerelasjonen som regjeringen har med Venstre og Kristelig Folkeparti.

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2014-10-06

Det er dessverre eit faktum at vi har særnorske skattar. Formuesskatten er ein særnorsk skatt, og det gjer at det er mange som vel å busetje seg i utlandet og ikkje ønskjer å busetje seg i Noreg, på grunn av at ein får ei konkurransevriding, ein får ein skatt som altså utanlandske eigarar ikkje har. Det gjeld også for direkte skattar på bedrifter. Formuesskatt er ein indirekte skatt på bedrifter, på grunn av at eigarane må trekkje ut verdiar ifrå bedriftene for å betale og finansiere formuesskatten. Mitt spørsmål til Audun Lysbakken er: Ser Audun Lysbakken i det heile at skattenivået i eit land kan vere avgjerande både for kvar ein buset seg, og for kvar ein etablerer bedrifter? Og: Trur representanten Lysbakken at skattetrykket i eit land kan vere avgjerande for kor mykje verdiskaping vi kan få til i Noreg?

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2014-10-06

Det er litt spesielt å få spørsmål om hvorfor vi lar noen bytte bort sigarettene sine mot to flasker vin, når representanten selv tilhører et parti som økte kvoten. Vi har altså ikke økt samlet kvote, men vi har flyttet tobakken over til vin for dem som ønsker det. Det har også vært en strategi, fordi vi har ønsket å få ned antallet som røyker – det har vært så utrolig viktig for oss i et folkehelseperspektiv. Tallet er stadig nedadgående, men det er faktisk også antallet som drikker alkohol. Ungdom begynner å drikke alkohol mye senere, og tallene er nedadgående. Det betyr at vi gjør mye riktig når det gjelder å gi folk kunnskap om hvor farlig overforbruk er.