NbAiLab/norwegian_parliament huggingface dataset:
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 1998-11-05

Jeg vil først takke interpellanten for at hun tar opp dette viktige spørsmålet, og debatten viser at dette er et veldig komplekst spørsmål som krever belysning fra mange sider. Det jeg synes er opplagt, er at en ikke kan diskutere spiseforstyrrelser hos barn uten at en samtidig ser på slankepresset og skjønnhetstyranniet også hos voksne. Dette er et økende gutteproblem, men fremdeles er det et overveiende jente- og kvinneproblem. 80 pst. av kvinner og jenter er misfornøyd med kroppen sin. Er en jente, tenåring og på slankekur, har en altså størst mulighet for å utvikle spiseforstyrrelser. Og slanker mor seg, er faren for at 7- eller 11-åringen også vil slanke seg. Finn Skårderud har en gang sagt at det må være like viktig å gjemme slankepulveret som AG 3-en i familien, hvis det da finnes en AG 3. Det er klart at det her er masse press på mange områder. Interpellanten pekte på det, og mange andre har også nevnt presset omkring det å være vellykket. Men en må også se på drivkreftene, hvem det er som har interesse av at jenter og kvinner ser på seg selv som mangelfulle, som noen det kan repareres på. Da ser en at det står store økonomiske interesser bak, som gjerne vil erobre nye markeder. Reklameindustrien er det mange som har tenkt på her, og også skjønnhetsindustrien, slankeindustrien og andre sterke krefter som utfolder seg gjennom media. Jeg hørte bl.a. at Coca-Cola i Drammen annonserte: Cola light i ett år for den som kunne slanke seg mest på to uker! Annonsen ble heldigvis stoppet av oppegående tenåringer, og det viser seg at det nytter å gjøre noe. Derfor vil jeg i likhet med interpellanten gi honnør til IKS, Interessegruppa for kvinner med spiseforstyrrelser, til jentene som ikke finner seg i det årlige vegg-til-vegg-tyranniet fra Hennes & Mauritz, og også til Gutter mot Barbie, som har sitt utspring i SU. Vi må gå til drastiske tiltak og få til en bevisstgjøring for å få stoppet de økonomiske kreftene bak slankepresset og skjønnhetstyranniet. Jeg ser at tida går, men jeg vil si litt om mangel på fysisk aktivitet. Slanking kan ofte være en kompensasjon for mangel på fysisk aktivitet, mangel på gode kroppsopplevelser. Da er det et paradoks at skolen har redusert gymnastikken både i omfang og innhold. Det må være riktig å gi barna gode vaner og gode opplevelser med kroppen, både på skolen og i idretten. Derfor spiller idretten en viktig rolle her, og idretten må se sitt ansvar.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2011-05-11

Jeg vil takke for svaret. Det var vel slik som jeg hadde forventet. Da vil jeg følge opp overfor ministeren. Det er rett som statsråden sier om hvordan regelverket er. Og at vi ikke kan gå inn og gripe inn i demokratiet i Nordland fylke, har jeg forståelse for. Men ser ikke statsråden at det blir en forskjellsbehandling slik som det er nå? Kan statsråden være åpen for å lovfeste fritt skolevalg, slik at vi kan slippe å få forskjell på fylkene – noen fylker er dårlige, og noen fylker er bedre – slik at det blir likhet uansett hvor man bor i landet? Vil statsråden nå – forhåpentligvis – legge fram en ny lov som gjør at alle blir stilt likt, uansett bosted i Norge?

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2011-05-11

Svaret frå statsråden viser kor meiningslaus denne finansieringsmodellen faktisk er. For det er jo slik at når regjeringa har valt ein oppfølgingsstrategi, t.d. innanfor den maritime utdanninga, med ei eintydig målsetjing om å auke rekrutteringa til dei maritime utdanningane, går søkjartalet følgjeleg opp. Det var ei politisk målsetjing. Likevel finansierer ein då utdanningsløpet basert på søkjartal to år tilbake i tid, og så vel ein ein strategi for å få opp søkjartalet medan ein underfinansierer det same utdanningsløpet. Det viser at ein ikkje evnar å styre fagskuletilbodet slik at vi faktisk greier å sørgje for at dei maritime utdanningane har moglegheit til å vekse i framtida. Det ser ein òg i Sunnmørsposten 3. mars. Ein ser at 60 pst. av maritime bedrifter har problem med å rekruttere leiarar. Dette er statsråden sitt ansvar – ein har valt ein finansieringsmodell som ikkje verker. Kva har statsråden tenkt å gjere med det?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2013-01-24

Jeg merket meg med interesse statsrådens orientering om bedringer i styringsdialogen og rapporteringen, og jeg håper også Riksrevisjonen har merket seg det samme, med tanke på den videre oppfølging av etaten. Regjeringen har flere ganger uttalt en målsetting om å få flere reisende over på kollektivtransport, og toget skal spille en sentral rolle i den målsettingen. Tror virkelig statsråden at de stadig tilbakevendende problemene med forsinkelser, innstillinger og jernbanestasjoner som må stenges for kortere eller lengre tid, gjør det mer attraktivt og fristende for de reisende å benytte tog?

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2013-01-24

Jeg bet meg merke i at representanten Kolberg mente at det var et problem med tonen min fra denne talerstol – jeg er ikke helt sikker på hva han mente med det. Men jeg kan i hvert fall si at jeg likte tonen til statsråden svært godt. Hun var selvkritisk på de områdene der det var nødvendig å være selvkritisk, og det kler en statsråd som leder et departement som får denne formen for kritikk fra Riksrevisjonen og fra komiteen. Så det synes jeg er veldig bra. Representanten Kolberg sa at det er ingen lett sak å innføre nytt IKT-system. Det tror jeg alle i denne salen er enige om. Utfordringene i denne saken er at det er jo ikke det som er problemet, det refererte jeg også til i mitt innlegg. Problemet er to ting: Det ene er at det fortsatt er betydelige mangler i Justis- og beredskapsdepartementets styring av IKT-arbeidet i straffesakskjeden, som Riksrevisjonen sier, og det andre er at det har ikke vært utfordringer med implementeringen av IKT-systemet, men med den manglende politiske prioriteringen av implementeringen av et nytt system. Hadde man startet mye tidligere, hadde vi nå vært mye lengre. Det er det som er det kritikkverdige i denne saken, derav også denne litt irritable tonen, for det koster oss faktisk ganske mye. Vi får ikke frigjort de ressursene vi skulle til kriminalitetsbekjempelse – og det er en utfordring. Så ble det en liten diskusjon om hyllevarer kontra ny utvikling. Representanten Kolberg sa først at han ikke hadde kompetanse til å konkludere bastant, men han konkluderte likevel med at hyllevarer ikke kunne brukes i denne aktuelle sammenhengen. Det er jo interessant. Det jeg sa i mitt innlegg – og det mener jeg fortsatt er høyst viktig – er at man bruker hyllevarer i så stor grad som mulig. Jeg er veldig glad for at statsråden i sitt innlegg sa seg enig i det. Det er varer som er utviklet og kan tas raskt i bruk, og som man ikke må utvikle fra bunnen av. For å si det slik: Jeg er betydelig bedre fornøyd med statsrådens innlegg fra talerstolen enn innlegget fra representanten Kolberg.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2008-06-09

Aller først har jeg lyst til å si noen ord til Kristelig Folkeparti. Det er vel ikke noen i denne sal som har et inderlig ønske om å levere ut noe som helst av det man faktisk gjør i et LAR-tilbud. Det store spørsmålet her er: Hva blir konsekvensen av å la være? Når vi ser på vår egen korte historie relatert til rus og den eksplosjonen vi hadde i antallet overdosedødsfall på slutten av 1990-tallet, er dette en konsekvens. Fjerner vi tilbudet, er jeg stygt redd for at konsekvensen vil bli en eksplosjon i antallet overdosedødsfall. Ønsker vi å behandle narkomane som likeverdige mennesker, må vi tenke over at det kan bli konsekvensen for mange. Det vi trenger i dag, er et tilbud når den enkelte søker om hjelp. Det tilbudet har vi ikke i dag, og det er meget kritikkverdig. Vi vet at 3 500 mennesker står i kø. Det andre vi mangler, er en helhetlig rehabilitering. Det er en ting jeg ønsker å problematisere litt rundt. Det er det at i dag har vi en aldersgrense på 25 år for å kunne få LAR-behandling. Vi vet at det er mulig å fravike dette kravet. Når situasjonen er at 3 500 mennesker står i kø, blir det en illusjon å tro at det er den enkeltes rusavhengighetshistorie som ligger til grunn for at man får hjelp. Da blir systemet dessverre fort veldig firkantet og vil bli brukt imot enkelte, dvs. at man lager et system som ekskluderer mange som har behov for hjelp. Derfor mener Fremskrittspartiet at det faktisk må være den enkeltes rusavhengighetshistorie som ligger til grunn, på linje med at det er den enkeltes sykdomshistorie som ligger til grunn for hvilken behandling man skal ha relatert til den.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2009-04-02

Representanten Micaelsen bruker bl.a. argumentasjonen om at momsmanntalet og momsregelverket er veldig komplisert og vanskeleg å setje seg inn i for ideelle organisasjonar. Derfor bør ideelle organisasjonar kanskje framleis betale 25 pst. moms – altså på grunn av at dei vil ha problem med å setje seg inn i regelverket. Eg ønskjer då å stille eit spørsmål til representanten Micaelsen. Dersom dette regelverket er så komplisert og vanskeleg å forstå, kan det jo tenkjast at det også er ei utfordring for små bedrifter allereie i dag. Bør ein ikkje då vurdere å forenkle regelverket, gjere det enklare, meir forståeleg og oversiktleg slik at også ideelle organisasjonar kan komme innunder det og små bedrifter kan få ein enklare kvardag?

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2009-04-02

I sitt innlegg viser representanten Anundsen i sin beskrivelse av opposisjonens forslag om en femårig lærerutdanning til at man har en noe ulik innretning. Det er helt riktig, for opposisjonen står ikke samlet om hva slags type femårig lærerutdanning man ønsker, men man har ulike typer forslag om dette. Fremskrittspartiet foreslår at man i 2014 skal gå inn for en helhetlig femårig lærerutdannelse. Dette mener jeg ikke er ansvarlig, dette er fire år etter at utdannelsen er trådt i kraft. Kvaliteten innenfor utdanning er en kjempeutfordring. Vi er nødt til å få flere forskningsansatte, og vi er nødt til å få flere ansatte innen lærerutanningene, for ellers vil resultatet bli mange nedleggelser innen utdanningene. Dørum svarte i en av sine replikker, med tanke på hvordan man skulle få dette til, at man ønsket å sende sitt forslag ut på en bred høring. Det er ikke her så stor forskjell fra det som regjeringspartiene foreslår, men hvordan vil Fremskrittspartiet løse dette?

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2009-04-02

På vegne av stortingsrepresentantene Ulf Leirstein, Kenneth Svendsen, Gjermund Hagesæter, Kåre Fostervold og meg selv har jeg den glede å legge fram forslag om bedre regler for næringsdrivende og gründere som driver enkeltpersonforetak.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2004-02-04

Statsministeren satte i gang en antimobbekampanje med henblikk på arbeidsplassen i sin nyttårstale. Det regner jeg da med også skulle gjelde dem som ble diskriminert eller mobbet på grunn av sin seksuelle legning. Nå har vi derimot fått vite av den nye lederen i Kristelig Folkeparti, og statsråd i Regjeringen, at dette slapp man å kommentere. Det er ikke slik som statsråden hevdet her i stad, at det er greit at man kan mene hva man vil. Men statsråd Høybråten har nektet å kommentere spørsmålet om det er greit at Misjonsforbundet diskriminerer folk med en annen seksuell legning enn det som anses å være det normale. Er det riktig at man kan skjule seg bak at dette er et teologisk spørsmål, for å unngå å ta stilling til et viktig spørsmål om like rettigheter, diskriminering og mobbing?

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2004-02-04

Jeg takker utenriksministeren for svaret. Jeg er glad for at man på ulike vis har tatt initiativ for å gjøre kinesiske myndigheter oppmerksom på at man er klar over saken, og at man er opptatt av menneskerettighetene i Tibet. Den 17. mars er det altså 45 år siden den 14. Dalai Lama ble drevet i landflyktighet i Tibet, og den 4. oktober vil det være 15 år siden Nobelkomiteen kunngjorde at han var tildelt Nobels fredspris. Det jeg vil spørre utenriksministeren om, er om norske myndigheter samarbeider tett med utenlandske myndigheter, det være seg medlemmer av EU eller internasjonalt for øvrig, for å øke presset på kinesiske myndigheter med hensyn til ivaretakelsen av menneskerettighetene i Tibet, og om det skjer i en samforståelse i forhold til den strategien som bl.a. Dalai Lama har lagt opp for å bedre menneskerettighetene for befolkningen i Tibet.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2000-06-13

Representanten Sandberg lurte på om det finnes lover og regler som hindrer samarbeid. Meg bekjent er det ikke det. Mange peker på at taushetsplikten fungerer som en hindring for samarbeid. Men vi vet jo – det har vi også slått fast – at hvis den som skal ha hjelp, eller foreldrene til det barnet som skal ha hjelp, sier det er greit at opplysningene flyter fritt mellom dem som skal samarbeide, ja, så er ikke taushetsplikten til noe hinder. En samlet komite ber jo også om at Regjeringa ser på om det må gjøres noe mer med taushetsplikten. Ja, jeg mener det må mer ressurser til på den offentlige arenaen for at vi skal kunne få et bedre oppvekstmiljø og kunne gjøre noe med hensyn til de tiltakene som vi ser er nødvendige. Hvis en ser rundt omkring i Kommune-Norge nå, er det jo nettopp tiltak for barn og unge som skrelles vekk – til barnehager, til skoler, til kulturtiltak. Alt dette kunne betydd et bedre oppvekstmiljø. Derfor må det gjøres noe med kommuneøkonomien. Så til dette med gjenger. Jeg tror ikke på institusjoner som kan luke bort de uønskede elementene. All erfaring viser at det å plassere en ungdom i en institusjon uten at en har et nettverk som sikrer dem når de kommer ut, hjelper ikke. Vi har institusjoner som skal være for dem som har de største atferdsproblemene, og som en kan plassere etter tvangstiltak, men det kreves også at en har et godt samarbeid mellom dem som ungdommene skal ut til etterpå.

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2000-06-13

Jeg vil rå SVs stortingsgruppe til å stemme for forslag nr. 3, fra Høyre.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2006-12-12

Jeg vil gjerne spørre representanten fra Fremskrittspartiet om hvordan de ser på mulighetene til småsamfunn som blir rammet av store bedriftsnedleggelser. Fremskrittspartiet har jo uttalt i forbindelse med budsjettet at de er motstander av særbehandling av enkeltkommuner og imot omstillingsmidler. De vil også legge ned f.eks. Narviktelefonene/Bedin, som gir veiledning til dem som vil prøve å starte ny næringsvirksomhet. Fra mitt ståsted ser jeg for meg en vanskelig situasjon hvor de som blir hardt rammet, ikke har andre alternativer enn å pakke sammen og forlate hus og hjem og flytte til et annet sted. Hva slags løsning ser Fremskrittspartiet på dette?

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2006-12-12

Nei, det er ikkje ein raud-grøn politikk å setje ned endå fleire uavhengige klagenemnder og klageinstansar for det vi meiner er politiske saker. Politiske saker er det politikarane som skal ta seg av. Dermed er det departementet som skal handtere klagesaker som har politikk i seg, når dei er anka inn frå Konkurransetilsynet. Eg vil seie at det som ville ha hjelpt når ein fyrst skal gjere om eit vedtak frå Konkurransetilsynet, ville vere at alle sette seg ned og las grunnlaget for det arbeidet ein har gjort. Eg har høyrt mange argument i den saka, som ikkje eingong Konkurransetilsynet førde til torgs, som ein gjekk ut frå at Konkurransetilsynet hadde hatt med i sitt grunnlag i saka, men som dei aldeles ikkje hadde hatt med, f.eks. det at Gilde og Prior var konkurrentar i den same marknaden. Det var Konkurransetilsynet ueinig i. Det var vi einige med Konkurransetilsynet i, og EU-retten støtta oss på det. Då vi f.eks. snakka om pris og prisutvikling på desse varene, sa Konkurransetilsynet at denne fusjonen ikkje ville ha påverknad på prisen, mens dei argumenta som vi har høyrt frå høgresida, fekk det til å høyrast ut som om vi skulle få ein dramatisk prisauke på landbruksvarer etter fusjonen. Det stemmer sjølvsagt ikkje.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2016-01-12

De målene som er satt, står vi bak, og vi jobber for å innfri dem. Det handler om bevilgninger, det handler om å sørge for at vi jobber godt med organisasjonene for å definere prioriteringsrekkefølgen, og det handler om å jobbe tett med f.eks. Jernbaneverket og Vegdirektoratet for å sørge for at det er et fokusområde også for dem. Jeg er veldig opptatt av at vi, når vi gjennomfører disse tiltakene, også skal se om vi kan gjøre ting på en smartere måte, om vi kan organisere ting annerledes for å få mer igjen for pengene og utfordre systemet på den måten. Jeg opplever at jeg får veldig god respons – både fra de funksjonshemmedes organisasjoner og fra de statlige etatene som skal gjøre den fysiske jobben sammen med fylkene – på det at vi ser på mulighetene, ser på prioriteringsrekkefølgen, slik at vi rett og slett når målene raskest mulig og til en lavest mulig kostnad.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2012-04-11

Jeg vil framsette to representantforslag. Det første er på vegne av stortingsrepresentantene Ketil Solvik-Olsen, Bård Hoksrud og meg selv om at det utarbeides en stortingsmelding om industriens rammebetingelser. Det andre er på vegne av stortingsrepresentantene Svein Flåtten, Rigmor Andersen Eide, Borghild Tenden og meg selv om forenklinger i rapportering, skjemaer og regelverk for næringslivet.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2009-04-23

Jeg har gleden av å framsette et representantforslag på vegne av representantene Gjermund Hagesæter, Ulf Leirstein og meg selv om fritak av formuesbeskatning for formue som forvaltes av Overformynderiet.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2007-11-08

Jeg reagerer litt på noen av uttalelsene fra utenriksministeren. Han sier at Fremskrittspartiet ikke vil være med i dagens samtaler om et klimaforlik. Sannheten er at Fremskrittspartiet ikke har vært ønsket fra de rød-grønne. Vi ønsker gjerne å delta selv, det har vi skrevet i brev til statsministeren, men jeg registrerer at Regjeringen heller vil snakke om Fremskrittspartiet enn med Fremskrittspartiet. Det er trist at utenriksministeren ikke forholder seg til de forslag som Fremskrittspartiet faktisk har fremmet rundt Kyoto-avtalen, istedenfor å komme med gammelt oppgulp. Jeg reagerer enda mer på den uriktige opplysningen som kom fra utenriksministeren om hva slags klimakvotelov Stortinget faktisk har vedtatt, for i den norske klimakvoteloven tildeles det ingen gratiskvoter til industri etablert etter 2001, ei heller til økt produksjon i eksisterende industri etter 2001. Det er jo særnorsk, og det er derfor Fremskrittspartiet reagerer og spør: Hva vil en gjøre når forutsetningene som lå til grunn, at de skulle få kjøpe kvoter gjennom den grønne utviklingsmekanismen uten restriksjoner, er endret? Restriksjonene ligger på 80 pst. forbud, 20 pst. får en lov til å kjøpe. Da er forutsetningene endret.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2007-05-23

Når det går godt i næringslivet i dag, tar statsministeren det som et tegn på at Regjeringen gjør gode valg. Nå går det jo litt tid fra en beslutning tas, til en ser resultatene. Det gjelder òg for næringslivet. Det som er viktig for at næringslivet også skal gå godt i morgen, er at man har forutsigbarhet til å gjøre investeringer i dag. Hydro Karmøy er i den situasjonen. De har ventet på en avklaring når det gjelder rammebetingelser for industrikraft. Selskapet vurderer milliardinvesteringer for å redde hundrevis, ja tusenvis av arbeidsplasser på Karmøy. De har gitt tydelig signal om at et system for industrikraft må være avklart nå til sommeren, for at de skal kunne ta en god beslutning. Statsministeren har nevnt tidligere at industrien skal ha en kraftpris som er lavere enn markedspris. Men et slikt system finnes allerede i dag. Det finnes flere typer markedspris for kraft: én til husholdningene og én som går på langsiktige kontrakter. Det Hydro venter på, er løftet om at det skal komme et industrikraftregime som gir en lavere pris enn det man i dag får på markedet. Skal Hydro vente på at Regjeringen kommer med dette? Eller skal de bare forholde seg til markedet, slik statsministeren har sagt tidligere i dag?
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2001-12-13

Man blir sjelden kalt populistisk eller folkelig når man foretar kutt for en del veier, som regel er det kjeft den andre veien man får. Men våre veikutt er begrunnet slik at vi har kuttet der veiutbygging fører til økt luftforurensning for barn og unge, der vei fører til at natur blir ødelagt, og der vi har gode kollektive alternativ. Vi står for en annen prioritering enn flertallet, og den ønsker vi å synliggjøre. Ellers vil jeg si til representanten Froyn at jeg syns vi har fått til et bra samarbeid med Arbeiderpartiet og Senterpartiet i komiteen. Jeg er også veldig glad for at Arbeiderpartiet er med på en fellesmerknad sammen med oss om Oslo Sporveier, og det etter en valgkamp hvor høyresiden lovte mye mer gull og grønne skoger til Oslo Sporveier enn det Arbeiderpartiet gjorde. Så det syns jeg er hyggelig, og den alliansen håper jeg vi skal kunne bygge videre på. Ellers er vi nødt til, og det håper jeg at Arbeiderpartiet i framtiden vil prioritere høyere, å få til en allianse for de viktigste jernbanesatsingene, for der har vi fint lite å hente fra høyresiden, slik det ser ut i dag.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2005-06-09

Representanten Ola D. Gløtvold avsluttet sitt innlegg med å si at vi sjølsagt må ha en fortløpende evaluering og vurdering av disse viktige spørsmålene. Det er jeg enig med representanten Gløtvold i. Det er slik at vi i disse spørsmålene stadig vekk og i økende grad, sannsynligvis, i takt med den medisinske utviklingen vil møte situasjoner der ett viktig hensyn, f.eks. behandling av alvorlige sykdomstilstander, vil kunne møte etisk problematiske hensyn som vi også må ta. Denne debatten har vi hatt, og den har vi, og den kommer vi til å ha i SV. Jeg regner også med at andre politiske partier fortløpende har denne debatten. Debatten i vårt parti har altså munnet ut i at landsmøtet ønsket en revisjon av enkelte elementer i bioteknologiloven. Men det betyr sjølsagt ikke at SV har forlatt føre var-prinsippet, eller ikke lenger har den samme respekt for menneskeverd og menneskeliv som før, slik representanten Woie Duesunds innlegg kunne antyde. Både våre merknader i innstillingen og representanten Olav Gunnar Ballos innlegg i debatten her i dag gjør det klinkende klart for dem som vil lese, og for dem som vil høre. Det arbeidet som skal gjøres i forbindelse med gjennomgangen, skal skje på et forsvarlig medisinsk og etisk grunnlag og med omfattende høringsrunder, der sjølsagt også de funksjonshemmedes organisasjoner skal få si sin mening, og skal bli lyttet til, slik det har vært referert her i salen. Så framstiller Osmundnes det slik at Kristelig Folkeparti er imot enhver bruk av preimplantasjonsdiagnostikk. Dette er jo ikke riktig. Spørsmålet blir hva slags lovgivning vi skal ha på dette området, ikke slik Osmundnes var inne på, om vi skal ha en lovgivning eller ikke. Det er det denne debatten dreier seg om, og skal dreie seg om, også i neste periode.