Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2015-03-26

Jeg har merket meg at finanskomiteen er bekymret for utviklingen i transportnæringen i tilknytning til kabotasjevirksomhet. Blant annet er det vist til at store forskjeller i lønns- og arbeidsvilkår gir utenlandske aktører en konkurransefordel i det norske markedet for transporttjenester. Om merverdiavgiften er det vist til at finanskomiteen i høringen fikk opplyst at det dreier seg om både konkurransevilkår og om tap av momsinntekter for staten. Som finansminister er jeg også opptatt av disse problemstillingene. Utgangspunktet må være at dersom utenlandske transportører utøver innenlandsk virksomhet i Norge, altså kabotasje, skal dette skje på de samme skattebetingelsene som våre egne transportører. Tilsvarende rammebetingelser vil våre egne transportører bli møtt med i utlandet dersom de driver kabotasje i andre land. Transportører som leverer sine tjenester i Norge og omsetter over 50 000 kr, skal etterleve merverdiavgiftsregelverket. Dersom man ikke fakturerer med merverdiavgift, får heller ikke kunden noen inngående merverdiavgift å trekke ifra. For de utenlandske transportørene er det derfor lite å tjene på å unngå merverdiavgiftsregelverket. Det er imidlertid viktig at dette regelverket etterleves, og manglende etterlevelse fra utenlandske transportører kan skjule svart virksomhet og økonomisk kriminalitet. Kampen mot slik kriminalitet tar regjeringen på alvor, og jeg viser i den forbindelse til at regjeringen i januar la frem en strategi for å styrke innsatsen mot useriøse aktører i arbeidslivet. Når det gjelder behov for kartlegging av omfanget av kabotasje, har jeg i min skriftlige uttalelse til komiteen lagt til grunn at kabotasje ikke gir betydelige utfordringer knyttet til unndragelse av merverdiavgift. Etter min oppfatning kan derfor ikke dette argumentet alene begrunne en ressurskrevende kartlegging. En kartlegging vil måtte vurderes i et samarbeid med andre berørte departementer. Når komiteen viser til at utenlandske aktører kan kamuflere kabotasje som internasjonal transport og dermed få refundert moms på innsatsfaktorer, ønsker jeg å presisere at det ikke er noen automatikk i dette. Det må søkes for å få refundert moms. I tillegg til en bekreftelse på at det gjelder internasjonal transport og ikke kabotasje, må fakturaer sendes inn, og informasjonen som fremgår av bilagene, vil gi saksbehandler et inntrykk av aktiviteten. Tilsvarende ordninger tilbys våre egne transportører i de fleste av de landene det drives virksomhet i. Etter min oppfatning er regelverket for merverdiavgift tilpasset utviklingen i transportnæringen. Utfordringene synes å være knyttet til annet regelverk enn det som isolert gjelder merverdiavgift. Som vist til i komiteens innstilling, har samferdselsministeren bedt bl.a. Finansdepartementet om å vurdere tiltak på sine områder for å bekjempe ulovlig kabotasje. Bakgrunnen er en rapport fra en departementsoppnevnt arbeidsgruppe og innspill fra bransjen. Det ble bl.a. bedt om en vurdering av et mer formalisert samarbeid mellom Statens vegvesen, politiet, Arbeidstilsynet, tolletaten og skatteetaten. På denne bakgrunn er det opprettet et samarbeidsforum mellom de ulike kontrolletatene. Vegdirektoratet har ansvar for gruppen, som jobber med å lage en felles strategi innenfor veitransporten. Jeg tror dette er veien å gå. Et bedre samarbeid mellom de involverte kontrollmyndighetene vil kunne sikre etterlevelse av regelverket som gjelder transport og kabotasjevirksomhet i Norge. Når det er sagt, vil jeg selvfølgelig ta komiteens tilrådning til etterretning og vurdere hensiktsmessige tiltak for å bekjempe avgiftsunndragelser og hindre konkurransevridning, og det vil jeg selvsagt komme tilbake til.

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2015-03-26

I dag behandlar Stortinget ein viktig lov for å regulere finansmarknadene i Noreg betre gjennom ein ny samla lov om finansføretak og finanskonsern. Som saksordføraren har gjort greie for, vil denne loven innebere ei forbetring av gjeldande regelverk og enkelte innstrammingar og presiseringar. Dette arbeidet har tatt utgangspunkt i forslaget frå Banklovkommisjonen og påfølgjande høyringsrundar. Prosessen i finanskomiteen har vore grundig, så vidt eg veit. Vi har fått ein god lov, med eit breitt fleirtal. SV stiller seg bak forslaget til ny finansføretakslov. Trass i dette meiner SV det framleis er ein del som står att når det gjeld regulering av finansnæringa. Finansføretaka er blodårene til næringslivet. Det er avgjerande at reguleringa av denne næringa fungerer godt og er tilstrekkeleg streng, for å unngå uønskte hendingar. Finanskrisa har nok ein gong vist verda kva som kan skje med for dårlege reguleringar. Bankar internasjonalt tok i stor stil opp større risiko enn det som var forsvarleg. For kvar enkelt institusjon kunne kanskje nokre av vala verke fornuftige, men på systemnivå blei summen av vala katastrofale. Med dette forslaget vil det framleis ikkje vere eit godt nok regelverk med kvantitative avgrensingar av kva bankar kan ha av risikable private rentepapir eller derivat. Sjølv om risikoen kan synast å vere liten for kvar enkelt bank, kan den samla systemrisikoen bli for stor. Ein stor del av tapa til bankane under finanskrisa kom frå rentepapira, som fall i verdi. Dette var også bakgrunnen for at eit stort mindretal i Finanskriseutvalet gjekk inn for at tilgjenget for bankane til å auke risiko gjennom anna aktivitet enn kjerneverksemda burde avgrensast. Dei anbefalte difor fleire tiltak enn det som ligg i lovgivinga i dag. Dette er vurderingar vi sluttar oss til, saman med Kristeleg Folkeparti. Vi fremjar difor forslag om at det må utarbeidast regelverk som sikrar at moglegheita til bankane «til å ta risiko gjennom annen aktivitet enn kjernevirksomheten avgrenses ytterligere».

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2015-03-26

La meg også rette en stor takk til saksordføreren, som har utvist meget god klokskap i saken. Det er ingen enkel sak å føre i pennen, men hun har klart å gjøre det på en utmerket måte og har samlet komiteen. Finansnæringen er en viktig bærebjelke i norsk økonomi. Det er fordi finansnæringen skaffer bedriftene risikokapital og sørger for at kapital kanaliseres der kapitalen gir størst nytte for samfunnet. Mens SV og Audun Lysbakken tidligere har tatt til orde for å fjerne børsen, mener Fremskrittspartiet tvert imot at finansnæringen har en nøkkelrolle for å gjøre noe med todelingen av norsk økonomi. Fremskrittspartiet og regjeringen kan ikke gjøre noe med at oljeprisen holdes nede av bl.a. amerikansk skiferoljeproduksjon og redusert vekst i verdensøkonomien, men vi kan legge til rette for at nedgangen i norsk oljeindustri kan bli motvirket av vekst og optimisme i andre næringer. Jeg er veldig godt fornøyd med at vi i dag vedtar en ny samlet lov om finansforetak og finanskonsern, som innebærer en modernisering og forenkling av eksisterende reguleringer. Jeg er også veldig godt fornøyd med at vi legger oss på et lavere detaljeringsnivå på lovreguleringen enn det Banklovkommisjonen har lagt opp til. Et viktig formål med lovforslaget er å gjøre sentrale deler av lovgivningen på finansområdet mer oversiktlig og brukervennlig for finansforetakene og for offentlige myndigheter. Dette er en stor fordel for finansnæringen – noe som er viktig med tanke på næringen – som kan fylle sin nøkkelrolle i norsk økonomi i årene framover. Norge trenger finansnæringen.