NbAiLab/norwegian_parliament huggingface dataset:
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 1999-11-02

Dette var et innlegg som føyer seg til flertallsinnstillingen på en god måte. Første delen var en oppramsing av honnørord og navn på internasjonalt kjente IT-selskaper. I den siste delen gikk Hedstrøm over til å snakke om areal, og det var på mange måter det som ble den viktigste saken. Jeg har lyst til å stille det samme spørsmålet til Hedstrøm som jeg stilte til Rudihagen: Når Hedstrøm ser på de planene som det offentlige har på utdannings- og forskningssiden – og det er de offentlige universitetene og høyskolene vi stort sett snakker om når vi snakker om forskning og utdanning – og når han ser på de planene som disse selskapene har og det de legger fram som sine forslag, og som også er antydet i proposisjonen, nemlig et bedriftsuniversitet, et nettverksuniversitet, det er stort sett det som ligger der av konkrete ting, er han da optimist med sikte på å få i gang, få etablert den type kunnskapssenter som han nå jakter på, et kunnskapssenter som i stor grad vil konkurrere med de sentre som vi har etablert rundt de aller fleste store universitetene i dette landet? Spørsmålet er altså: Er han optimist med sikte på å få til dette kunnskapssenteret sitt?
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2013-04-30

Det var han som begynte å tøva.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 1999-02-23

Jeg vil få sette fram forslag om rett til dekning av nødvendige utgifter til hjelpemidler, skolemateriell og utgifter knyttet direkte til godkjent attføringsopplegg.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2013-11-27

Denne regjeringen har klare ambisjoner for jordvernpolitikken. Dette har vi også programfestet i vår politiske plattform fra Sundvolden: Vi ønsker å ta vare på god matjord. Vi er opptatt av beredskap og vil arbeide for høyest mulig selvforsyning. Vi har klare mål om å legge til rette for kostnadseffektiv matproduksjon, i tillegg er vi opptatt av samfunnets behov. Dette tilsier at hver enkelt jordvernsak må behandles separat fordi en må balansere mot andre samfunnsbehov. Derfor er kommuneplanen for Trondheim en utfordrende sak. Det er ingen tvil om at de jordene vi snakker om her, er både store og gode. Slik jeg ser det, vil det imidlertid alltid være målkonflikter i arealpolitikken. Vern av matjord må veies opp mot storsamfunnets behov. I denne vanskelige saken blir dette satt på spissen. Dette er en sak både Fremskrittspartiet og Høyre før valget var tydelig på at vi ønsket å gi grønt lys for om det ble regjeringsskifte. Velgerne har gitt en ny regjering, og jeg gjennomfører derfor det Fremskrittspartiet lovet velgerne i valgkampen. Regjeringen er opptatt av storbyene som drivkraft for utvikling i hele landet. Vi ønsker å legge til rette for å styrke storbyregionene med satsing på infrastruktur, og vi vil legge til rette for utbygging der det er press. Trondheim er en slik storby. Her er det allerede et betydelig utbyggingspress. Boligprisene har økt kraftig de senere årene. Vi har i vår politiske plattform tydelig gitt uttrykk for at vi i slike områder vil legge til rette for utbygging, og vi vil gjøre det lettere for utbyggerne å bygge i takt med behovet. Jeg tror også at det er lokalt man kjenner sine utfordringer best. I trondheimssaken står nesten et samlet kommunestyre bak kommuneplanen. Jeg er også kjent med at Trondheim lenge har arbeidet godt med fortetting og transformasjon, bl.a. av gamle industriområder. I tillegg har byen lagt godt til rette for kollektivtransport. Dette er bra, og det er i tråd med faglige anbefalinger. Ny boligbygging i Trondheim blir likevel vanskelig å få til uten å komme i konflikt med matjord eller med marka. De arealene kommunen nå planlegger å utvikle, bygger opp om fortetting og videreutvikling av eksisterende boligbebyggelse. Jeg mener derfor at det ikke er riktig å overprøve kommunen i denne saken. Jeg har vært tydelig på å signalisere at dette ikke er en blankofullmakt til norske kommuner til å bygge ned god matjord. Snarere tvert imot har jeg vært tydelig på at kommunene må bli flinkere til å utnytte arealene bedre ved å bygge høyere og tettere. Vi står foran ytterligere befolkningsøkning i Norge i årene som kommer, som gjør at presset på matjorda vil fortsette. Dette gjør det helt nødvendig å utnytte arealene bedre.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2013-12-11

På veldig mange område er eg heilt einig i merknadene frå Venstre, og for så vidt òg frå Kristeleg Folkeparti, i denne innstillinga. Det som er slåande med innstillinga, er at det er eit ganske markant skilje, vil eg seie, mellom det Senterpartiet og Arbeidarpartiet skriv i merknadene sine, og det Kristeleg Folkeparti og Venstre skriv, og, på den andre sida, det Framstegspartiet og Høgre skriv. Her er det rett og slett ei form for ideologisk skilje, der SV og Venstre er einig i at næringsretta, målretta tiltak er viktig for å gi løft, mens den nye regjeringa trur mykje meir på generelle skattekutt. Kor lenge vil Venstre sitje og sjå på at satsinga som går gjennom næringskomiteen, forsvinn, og at meir blir overført til skatte- og avgiftssatsing?

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2013-12-11

For det første stemmer det ikkje at det ikkje står noko om sjølvstendig næringsdrivande. Det er vel kanskje det at vi har brukt «sjølvstendig næringsdrivande» framfor «gründarar» og den type omgrep i vårt program. Vi har ei ganske stor satsing i vårt program på næringsverksemd, dersom en har tatt seg tid til å lese dei kapitla. For det første ønskjer vi å styrkje evna til å ta risiko for nyetablerarar. Vi veit at det er eit hol der i det norske verkemiddelapparatet. Vi ønskjer å løfte det. For det andre ønskjer vi å gjere det enklare for sjølvstendig næringsdrivande å ta risiko, ved bl.a. å styrkje dei med sosiale rettar. Dette trur eg er eit område som eg kan tenkje meg at Venstre og Kristeleg Folkeparti også kan vere med på. Når det gjeld veg, ønskjer vi ei utvikling der dei store veginvesteringane går bort frå byar, der byane satsar kollektivt, men der ein i distriktet satsar på veg. Vi veit at skal ein frakte dei store verdiane frå distrikta og til marknadene, treng vi ein god infrastruktur.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2015-04-30

Svaret på det er ja. Dessverre er ikke representanten fra Senterpartiet alene om å ha misforstått det, og det alle de som har misforstått og kommentert mitt innspill til vår redaksjonskomité har til felles, er at ingen av dem har lest innspillet mitt. Jeg har aldri tatt til orde for å avskaffe retten til å søke asyl, retten til å søke om beskyttelse. Det jeg har tatt til orde for i mitt innspill, er at vi organiserer asylordningen på en annen måte, nærmere tilknyttet FN og FNs høykommissær for flyktninger. Så dersom representanten fra Senterpartiet har fått et inntrykk av at jeg mener at vi skal avskaffe retten til å søke asyl, er det feil. Men det er en feil som jeg veldig lett kan tilgi, da representanten ikke er alene om det.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2003-12-03

Vi tar gjerne en debatt om disse eksemplene og erfaringene. Det sørlige Afrika er det kontinent som i størst grad har mottatt vestlig bistand og utviklingshjelp og dessverre havnet i en fattigdomsspiral, som disse landene i liten grad har kommet seg ut av. Går man en del år tilbake i historien, var ikke fattigdommen i Afrika større eller annerledes enn i mange andre land, f.eks. på det asiatiske kontinent. Men de valgte helt andre grep for å komme ut av det. Å etablere muligheter for næringsfrihet, respekt for eiendomsrett, muligheter for f.eks. å kunne arve et hus eller en forretning – slike fundamentale, enkle grep og respekt for den type verdier som vi er så vant med – er den type reformer jeg kan nevne.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 1999-05-26

Jeg takker for svaret. Jeg vil ha en litt nærmere klargjøring. Du snakket om forsinkelser og om behovet for 5 milliarder kr. Er det da slik å forstå at det er 5 milliarder kr som er igjen av prosjekter som ikke er bygd? Og vil du bekrefte at det blir forsinkelser, men at planen blir gjennomført, slik at man ikke begynner å si: ta bort en del av Oslopakke 1 for å få gjennomført Oslopakke 2?

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 1999-05-26

Jeg takker også for det svaret. Jeg vil presisere at både kommunen og eierne har tatt et betydelig ansvar til nå. Kommunen er vel den som har bevilget mest penger til bevaring og restaurering av Bryggen, og alle leieinntekter som eierne har fått, har gått til restaureringen. Jeg er glad for at de signalene jeg har gitt her, vil bli tatt med videre, og vil presisere at det er utrolig viktig for dette langsiktige arbeidet at det blir en forutsigbarhet, at det blir øremerkede midler til Bryggen, og at staten tar på seg en stor del av ansvaret. Det er begrenset både hva eiere kan gjøre, sjøl om de tar ansvar, og hva kommunen kan gjøre, med mindre Regjeringen går inn for en betydelig styrking av kommuneøkonomien – det må jo være en forutsetning for at kommunen skal ta en større del av ansvaret.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2011-02-08

Jeg kan ikke spore at det er store konflikter og uenigheter i denne debatten. Det jeg kan gjøre nå, er å ta med meg noen av de forslagene som har kommet, til de neste møtene vi har i GNIST-samarbeidet, som dreier seg om rekruttering, hvor både KS, Utdanningsforbundet og andre er til stede, for å se om dette er en idé som kan tas opp videre der. Men jeg tror at de som først og fremst skal stå for rekrutteringen, også må ha noen stillinger å tilby. Uansett er det en mulighet å diskutere. Så til noen av de kommentarene som har kommet. Det er veldig mange barn som har en helt annen kontakt med engelsk i dag enn de hadde før, men de har ofte litt høyere selvbilde enn kunnskaper i engelsk. Det jeg ofte hører fra barn, er at de flirer litt av engelsklærerens uttale, og dermed tror at de heller ikke har noe å fare med når det gjelder grammatikk eller pugging av gloser. Men man lærer ikke språk uten å trene og pugge noen kjernekunnskaper. Så jeg vil ikke være så engstelig hvis det en gang iblant kommer en unge hjem med f.eks. en cd og beskjed om å trene etter et språkkurs som man gjennomgår, for det ligger mye trening bak det å beherske et språk godt. Jeg pleier alltid å forsvare alle lærere, også språklærere, som YouTube-barna våre okker seg litt over. Jeg har selv sjelden kontakt med tysk, men fordi jeg hadde en utrolig god tysklærer for 32 år siden, er det fremdeles mye av tysklærer Njåls kunnskaper fra Skien videregående skole på slutten av 1970-tallet som sitter som spikret. Men språk er ferskvare. Det krever både grunnkunnskaper og at man bruker det ofte. Det krever at man hele veien har interesse for språk, og det tar faktisk seks–sju år å lære et nytt språk så godt at man behersker litt mer avanserte faglige tekster osv. Vi ønsker oss ikke bare generelt gode engelskkunnskaper, men vi ønsker oss også bedre engelskkunnskaper, og derfor tror jeg at engelsklærere har noe å fare med selv om ungene våre kanskje er litt mer bortskjemt med å høre engelsk i alle andre sammenhenger. Jeg er helt sikker på at lærere som har noen av de språkene vi har som fremmedspråk, som sitt eget morsmål, kan være viktige bidragsytere i opplæringen. Jeg tar med meg de ideene som har kommet i debatten, når vi diskuterer hvordan vi skal gå videre med GNIST-samarbeidet. Og jeg er helt sikker på at det vil være både fylker og kommuner som har interesse av å følge opp de ideene som har kommet.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2015-12-16

Det er eit godt spørsmål frå representanten, og det gir meg anledning til å seie litt om kvar SV står i desse spørsmåla. SV ønskjer å ha ein infrastruktur og bruke statlege og offentlege midlar på å leggje til rette for trusutøving og ulike formar for livssyn. Vi er veldig opptatt av at det skal vere likestilling, men vi ønskjer at det skal vere ein infrastruktur i Noreg for det. Dette er viktige spørsmål for folk. Eg har sjølv stor respekt for ulike trusretningar og deira plass i samfunnet, men vi brukar kolossalt med midlar på dette i Noreg i dag. Dette gjer at ein overdriv religionens plass i samfunnet til eit nivå eg meiner ikkje reflekterer den plassen han faktisk har i folks liv. Vi lever faktisk i ei tid der folk trur at krigane ein har i Midtausten, utelukkande er grunna i religion – medan det er sosiale forhold som gjer det. Ein har ei altfor overdriven orientering mot religion, og eg meiner at det finansielle nivået som vi har på det i dag, er for høgt.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2013-11-12

Jeg foreslår Ulf Leirstein og Bente Thorsen.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2010-04-28

I Dagsavisen i går kunne vi lese oppslag om at NSB kan få millionbot – om pendlere som sto igjen på perrongen, om lovede passasjerseter som ikke ble levert, og om Samferdselsdepartementet som truer NSB med bot. Når vil Samferdselsdepartementet gi Vegdirektoratet og Statens vegvesen bøter – bøter for dårlig vedlikeholdte veier, som gir økt risiko for liv og helse, bøter for dårlig vedlikeholdte veier, som øker drivstofforbruket og øker reparasjonskostnadene på bilparken? Norge har Europas dårligste veier. Når vil denne regjeringen gi veiene et løft?

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2010-04-28

Takk for svaret, det var kjente toner. Det er altså slik at transportkomiteen har vært ute i virkeligheten ganske nylig, og besøkt to viktige fylker i landet. De to fylkene, Østfold og Akershus, har et samlet vedlikeholdsetterslep på veiene som er overtatt fra staten, på 1,5 milliarder kr. Det ble gitt klart uttrykk for at dette kan de ikke dekke innenfor en rimelig tidsramme uten mer penger enn det statsråden nå har referert til i sitt første svar. Det ble også gitt uttrykk for at midlene overført til veier, gitt gjennom økt rammeoverføring – som også statsråden var inne på – brukes også til andre formål enn vei, fordi det er presserende oppgaver, og det skjer en prioritering i fylkene. Det betyr altså at rammene fra Regjeringen og prioriteringen fra fylkeskommunene ikke gir bærekraft for finansiering av gode veier. Det betyr at veiene blir dårligere i 2010, det har vi vært inne på tidligere i dag. Så jeg gjentar spørsmålet: Hva vil statsråden gjøre for å skaffe en mer bærekraftig finansiering av veiene?
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2013-05-16

Jeg har vel til gode å høre et oppmuntrende tilrop fra representanten Aspaker, og jeg tror vel heller ikke at den dagen kommer, men jeg arbeider jevnt og trutt videre for å få til flere lærlingplasser. Det er historisk at vi har en samfunnskontrakt der partene forplikter seg til å øke antall lærlingplasser med 20 pst. Det er et godt utgangspunkt. Så har vi veldig mye interessant forskning i forbindelse med den nevnte stortingsmeldingen. Vi har f.eks. undersøkelser som viser at det ikke er stor forskjell på de lærebedriftene som tar inn lærlinger, og de som ikke gjør det. Ergo er det noe med tradisjonene her som gjør at vi burde være i kontakt med mange flere bedrifter for å få dem til å bli lærebedrifter. Det jobbes veldig godt i mange fylker, med tett kontakt med næringslivet på dette området. På mange områder må vi sørge for at vi får opp antallet lærlingplasser, men jeg tror også at vi har en utfordring som vi må ta, og det er å forberede lærlingene bedre. En del av de lærlingene som ikke får lærlingplass, er lærlinger som næringslivet kvier seg for å ta imot.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2009-06-11

Vi skal behandle Oslopakke 3 her i dag også. Dette har vært en lang prosess, som flere representanter tidligere har vært innom. Jeg vil minne om hva det er som ligger til grunn for dette forliket. Dette forliket har fire komponenter som det er viktig å huske – det er et kjempesvært forlik: Det handler om rekkefølgen på prosjektene. Det handler om finansieringen av prosjektene. Det handler om balansen mellom hva pengene skal gå til. Og det handler ikke minst om klima. Jeg vil si det så sterkt at når vi her på Stortinget etter alle de forhandlingene som har funnet sted lokalt og alt det arbeidet som har skjedd fram til nå – vi har merknader fra hele komiteen, med unntak av Fremskrittspartiet, som sier at alle eventuelle endringer skal være godt forankret lokalt – så grenser det til illojalitet mot det forliket vi får til her i dag, å gå ut dagen før dette skal behandles i Stortinget og løfte inn et kjempesvært veiprosjekt, E18, et enormt veiprosjekt som har ligget etter 2014 i Oslopakke 3, slik som den nå foreligger, og på den måten, innenfor den neste fireårsperioden, si at dette skal nå prioriteres opp. Det er ingen tvil om at alle vi som sitter her og prioriterer samferdselsprosjekter, vi vet jo at prioriterer du noe opp, så prioriterer du andre ting ned. Når vi er enige om at klima skal ligge til grunn for det arbeidet vi skal gjøre, vil jeg stille det grunnleggende spørsmålet om det å sette inn E18 i dette prosjektet og dermed prioritere ned andre ting, vil være noe som forbedrer klimaet i den pakken. Svaret på det er at det vil det ikke kunne gjøre. Dermed synes jeg at det opplegget det legges opp til, og de ballongene og de forslagene som er fremmet fra de to fra styringsgruppen, fra både byråden i Oslo og fylkesordføreren i Akershus, er med på å gjøre det vanskeligere for oss når vi skal drive på her. Jeg merker meg at dette dras opp som en sak til valgkampen. Dette er altså et forlik vi har gått sammen om for å sørge for både å løse problemene i samferdselssektoren i Oslo og sørge for den første satsingen der vi faktisk tar bompenger og bedrer driften av kollektivtrafikken. Vi ser at allerede før vi vedtar dette i dag, er altså Høyre og Fremskrittspartiet på krigsstien. Jeg stiller ett spørsmål til høyresiden, og det er om Høyre og Fremskrittspartiet her ikke skjønner at det de holder på med, er å sette på spill et kjempesvært og viktig forlik, som i utgangspunktet også var for å løse klimaproblemene. Så er det det siste (presidenten klubber) … og det får vi ta på et senere tidspunkt.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2015-05-12

Jeg kan bekrefte at jernbanen kommer til å være sentral som tilbringertjeneste til flyplasser, ikke bare Gardermoen, men i alle de store byene. Vi ser også, som jeg nevnte i forrige debatt, at flere reisende fra Eigersund-området nå har begynt å ta toget til Gardermoen framfor å kjøre bil til Sola og fly til Gardermoen, rett og slett fordi en har fått flere avganger, det korresponderer bedre, og en kan slippe overnatting på hotell. Det som har vært veldig tydelig, og som en kommuniserte også i går, er at den jernbanereformen vi nå har, ikke er den «privatiseringsgreia» som enkelte i opposisjonen prøver å gi inntrykk av. Staten skal eie jernbanen, staten skal ha ansvar for infrastrukturen, og det er også staten som skal eie togmateriell. Men når en ser på hvordan en kan få utnyttet togmateriell best mulig, er det flere modeller oppe og går, enten det er at det selskapet som skal vedlikeholde tog, også står som eier, eller at det infrastrukturselskapet som skal eie jernbanesporene, også eier togsettene. Men det er ikke snakk om å selge togsett, det er ikke snakk om å selge noe jernbane. Dette er et rigid system som trenger offentlig styring og kontroll, og da må en også ha offentlig eierskap.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2005-04-27

Jeg takker for svaret, og jeg synes det er veldig bra at kulturministeren er opptatt av denne problemstillingen. Det er ikke slik at menn har flere kunstneriske gener enn kvinner, så det må være noe strukturelt som gjør at det er forholdsvis få kvinnelige filmskapere i Norge. Aktørene sjøl snakker om både glasstak og glassvegger. Det kvinnenettverket som nettopp er startet opp her i Norge, etterlyser en offensiv holdning fra det politiske miljøet, og det gjør også andre. Jeg synes nok at vi i det politiske liv skal vise en offensiv holdning. Derfor spør jeg om Regjeringa vil gjøre som den svenske regjeringa og foreslå 40 pst. av midlene til kvinnelige manusforfattere, produsenter og regissører innen fem år, og dermed sørge for at likestillingsloven også kan gjelde i filmbransjen, som på andre samfunnsområder.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2007-10-01

Jeg tillater meg å foreslå Karin S. Woldseth.

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2007-10-01

Jeg tillater meg å foreslå Lodve Solholm.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2016-02-17

Høringsuttalelsene vil vi selvfølgelig gjennomgå på en grundig og god måte. Det som sto i høringsutkastet knyttet til SSB-tallene, var at det kan bli en dobling. Det har ikke vært det så langt, men hvor mange som kommer på familiegjenforening, handler også om hvilke grupper som kommer til Norge. Somaliere har eksempelvis familiegjenforening i større grad enn det en del andre grupper har. Så er det sånn at når jeg omtaler rapporter – jeg tror også representanten Bekkevold kjenner til at det kan være vanskelig når du blir intervjuet, å snakke en halvtime om en rapport. Du skal være ganske rask, og du skal ta de poengene som du mener er viktige. Det med ankerbarn står i den rapporten. Vi vet også at noen barn i Norge har fått familien sin hit, de har blitt sendt til Norge og fått familiegjenforening, så det skjer i dag. Men det som er vårt hovedpoeng når det gjelder barna, er at vi må prøve å begrense tilstrømmingen, på grunn av barnas beste.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2002-03-13

Jeg takker statsråden for svaret. Selv om svaret ikke var direkte positivt for «Anna Rogde», er det fremdeles et visst håp om at «Anna Rogde» kan få tildelt noen offentlige midler. Jeg er enig med statsråden i at dette med fartøyvern vel er et forsømt område, som det kanskje bør satses sterkere på i fremtiden, og der vil vi fra Fremskrittspartiet iallfall bidra ganske sterkt. Det som er litt interessant, er at det i dag er tre seilskuter som får offentlig støtte ut fra sin tidligere status som skoleskip, og da er det noe forunderlig at ikke andre seilskuter kan komme inn under den samme støtteordningen. Er det mulig for statsråden her å se Miljøverndepartementet og Kulturdepartementet, som finansierer de tre andre seilskutene, i sammenheng?

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2002-03-13

Jeg takker også for det svaret og vil understreke hvor viktig det er at man også drar med skoler og barnehager. Dette vil jo være de fremste arenaene for hjelp. I den sammenhengen vil jeg understreke behovet for at de som står nærmest barna, bl.a. i barnehager og skoler, får tilbud om kompetanseutvikling. Den meldinga jeg har fått, er at økonomi ofte stanser mulighetene for kompetanseutvikling. Da er mitt spørsmål: Vil statsråden åpne for at psykiatrimidler kan brukes i kompetanseutviklingen for dem som står barna nærmest? Det andre spørsmålet gjelder de voksne. Jeg er veldig opptatt av at fengslene er overrepresentert av disse fangene. Jeg får brev med bønn om hjelp, og om at de ikke får den hjelpen de trenger, bl.a. fordi fengselshelsetjenesten ikke fungerer. Vil statsråden se på og undersøke hva slags hjelp fanger med ADHD-problematikk får, og sørge for at de får den hjelpen de trenger, og eventuelt medisinering, slik at de kan fungere bedre når de kommer ut i samfunnet?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2007-06-08

Jeg vil på vegne av opposisjonen presisere at vi ikke varsler omkamp om selve fusjonen. Den går sin gang, og de som er private eiere, skal vite at en ny regjering, fra opposisjonspartiene, ikke vil prøve å ødelegge de verdiene – de ligger fast. Man kan heller sette spørsmålstegn ved hvorfor Regjeringen synes dette er viktig, og bruker som eneste argument for å kjøpe seg opp til totredjedelers eierskap i StatoilHydro at man vil unngå at mindretallet kan hindre vedtektsendringer. Det vi varsler, er en omkamp om oljepolitikken. Hvis ikke et opposisjonsparti, eller noe parti, skal kunne varsle at man ønsker å føre en annen politisk linje enn den sittende regjering, kan man jo bare slutte med valgkamper. Det er nettopp det som er poenget, man slåss i valgkamper – og til daglig på Stortinget – om å påvirke retningen i den politikken. Selvsagt vil andre partier i regjering påvirke retningen, og så får velgerne selv velge om de ønsker en ny retning, eller om de ønsker å fortsette den kursen som den sittende regjering har.