Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2007-06-14

Først vil jeg avvise påstanden om at Fremskrittspartiet vil avvikle samvirket. Det er en påstand som flere representanter fra de rød-grønne partiene har kommet med i en del debatter her i Stortinget. Det er ikke riktig. Vi vil øke konkurransen innenfor denne næringen, men det betyr ikke at vi vil avvikle samvirket. Når det gjelder antall bønder, skal ikke vi politikere sette noe tall på hvor mange bønder det skal være. Denne næringen skal utvikle seg på lik linje med alle typer næringer, og jeg synes heller at Lars Peder Brekk burde stå til rette for den politikken han står for, og som bidrar til at det blir stadig færre bønder. Han bør ikke skylde på Fremskrittspartiet for at det har blitt 20 000 færre bønder siden år 2000.

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2007-06-14

Jeg skal ikke bidra til å forlenge debatten stort i det perspektivet, men man skal lytte til dem som har levd lenger enn en selv, og det var jo artig da å høre representanten Flåtten si at saken faktisk har røtter helt tilbake til 1961. Da er det kanskje på tide å gjøre noe, og derfor er det godt at vi har saken. Det som gjorde at jeg var nødt til å ta ordet, var at jeg var veldig optimistisk da jeg var her og holdt mitt første innlegg. Så ble jeg litt mer pessimistisk etter at statsråden holdt sitt innlegg, for jeg forstod det slik at statsråden legger til grunn at dette ikke vil være et aktuelt prosjekt å få inn i Nasjonal transportplan fra 2010. Det betyr altså at vi må vente til 2014, hvilket gjør i hvert fall Høyres ambisjonsnivå i forhold til tidsperspektiv og gjennomføring helt urealistisk. Så jeg håper at statsråden vil presse på for at denne KS1-prosessen kan ta kortere tid enn to år, og legge til rette for at Statens vegvesen kan presse ytterligere på for å gjøre det mulig å få dette inn i NTP fra 2014. Jeg har tillit til at statsråden vil bidra til det.

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2007-06-14

Eg synest saksordføraren la denne saka nyansert og godt fram i forhold til kva me i komiteen er einige om, og poengterte det som var viktig. Eg skal berre koma inn på eit par ting. Eg synest at det som me har sett dei siste månadene, er ei betring av smidigheita i kontrollane. Det har gått betre, og at det har faktisk blitt eit noko betre servicenivå enn det var i starten, for då var det betydeleg irritasjon og store køar og mykje trøbbel i samband med desse tryggingskontrollane. Men det er framleis stor frustrasjon over at ein skal hiva vassflaska før ein går igjennom, og så kan ein kjøpa seg ein ny på den andre sida – eller ein kan kjøpa ein tannkremtube på den andre sida. Det er ein del ting som folk ikkje forstår, så det er absolutt behov for å ha den kritiske distansen som komiteen her har, at ein må gå gjennom dette på ein skikkeleg måte – me ønskjer ikkje meir av dette. Det er klart at viss terroristar vil gjera noko, så hjelper det ikkje nødvendigvis å ha harde tryggingskontrollar på alle folk. Det vil det vera såpass avansert frå terroristane si side at det vel neppe er nok med «security» på den måten me har i dag. Det må me òg ha litt i bakhovudet, synest eg. Så er det jo det at når ein er så streng på flyplassane, og når ein skal bli strengare på hamnene, kva blir det neste då? Kva blir dette samfunnet til slutt, som heile vegen må ha ei mengd med vaktselskap som skal ta seg av dei ulike områda? Allereie er jo dette for stort. Haldninga som komiteen har, er at ein er negativ til å gå vidare med dette, men at ein skal gjera det som samferdsleministeren skriv til oss i komiteen. Me skal samarbeida om dette, me skal ha grupper på dette, og me skal jobba internasjonalt. Så har eg lyst til å koma med ein refleksjon til slutt. Etter «9/11» er det jo klart at det kom mange nye tiltak for oss alle i vestlege land. Samtidig er det jo sånn at me no opererer ute i verda med våre styrkar. Me har heldigvis trekt oss ut av Irak, men me er med NATO i Afghanistan. Eg synest at når ein har ein debatt om tryggingskontrollar og tryggleik, skal ein spørja seg om det å vera med som verdspoliti i forhold til USA sine ulike tiltak rundt om, i Irak og Afghanistan og andre plassar, faktisk fører til dårlegare tryggleik i Noreg. Å delta i sånne operasjonar som eigentleg er sette i gang av USA, men som me blir med på på grunn av NATO, skapar det meir tryggleik i Noreg? Eller skapar det meir utryggleik? Så vil eg òg minna oss alle om at me ikkje sjølve må vera med og bidra til å spreia tendens til frykt knytt opp mot grupperingar, religionar eller hudfarge o.l., som kan svekkja det biletet me har av Noreg som ein fredeleg nasjon.

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2007-06-14

Allerede tidlig på 1980-tallet begynte noen lokale politikere å drømme om en ferjefri forbindelse mellom Østfold og Vestfold. Det første politiske vedtaket ble fattet i 1987, og bakgrunnen er selvfølgelig de store trafikale utfordringene som dette sambandet medførte allerede da, og som det ikke minst i dag medfører. Som det står i innstillingen, går det 1,3 millioner kjøretøy årlig med Horten–Moss-ferja i dag, og det fører til store trafikkbelastninger, sikkerhetsbelastninger, støybelastninger og ikke minst miljømessige konsekvenser for de to lokalsamfunnene. Utfordringen har vært at prosessen har tatt tid, og til tross for ulike utredninger har man aldri konkludert med at bygging skal skje, verken av tunnel eller noe annet. Det er egentlig litt artig i april som fylkestingsrepresentant å være med på å fatte et vedtak om at man skal iverksette prosesser for å finne ut status, og i dag, i juni, som stortingsrepresentant være med på å se at en samlet komite og et samlet storting står bak at en ønsker å gå videre med en eventuell utredning. Det er således en gledens dag, og jeg synes det er hyggelig at komiteen er så tydelig på at dette er noe de vil vurdere å prioritere. Det er viktig for hele regionen. Men det er en viss forskjell på disse to forslagene. Hovedforskjellen er at forslaget fra Fremskrittspartiet går på en ordning mellom Vestfold og Østfold og ikke nødvendigvis mellom Horten og Moss. En annen forskjell er finansieringen. Saksordføreren var klar og tydelig på at en av fordelene med en fastlandsforbindelse mellom Østfold og Vestfold vil være et felles bolig- og servicemarked. Det er jeg enig i. Men det blir mye vanskeligere å få til et slikt felles bo-, service- og arbeidsmarked hvis man setter opp en tollstasjon midt på brua eller midt i tunnelen. Da vil det i seg selv være en skranke – en skranke som vi på mange måter allerede i dag har i forhold til ferjetrafikken – som vil føre til at utviklingen av denne fellesregionen og utviklingen av disse felles arbeids-, bolig- og servicemarkedene i det minste vil ta mye mer tid og vil være mer problematisk enn hvis en hadde finansiert dette, slik Fremskrittspartiet vil, med statlige midler. Det er et viktig prosjekt. Det er stor trafikkbelastning, og det vil være veldig viktig for disse regionene å få dette skikkelig. Det er riktignok et godt skritt videre. Det er en god dag for innbyggerne i Horten og Moss, og det er en god dag for innbyggerne i Vestfold og Østfold. Jeg synes det er interessant å merke seg at komiteen har tatt frem brualternativet. Etter debattene tidligere i dag og for så vidt andre tunneldebatter forstår jeg at skepsisen til tunnelbygging i dette landet er i ferd med å bre seg. Jeg merker meg det med interesse og ser frem til at utredningen om en forbindelse mellom Østfold og Vestfold også vil inneholde en vurdering av et brualternativ.