NbAiLab/norwegian_parliament huggingface dataset:
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2006-09-11

Jeg vil først få lov til å meddele at Fremskrittspartiet vil omgjøre forslagene nr. 2 og 3 til oversendelsesforslag – så er det gjort. Jeg har to spørsmål til utenriksministeren. Utenriksministeren sier at spørsmålet om humanitær bistand til Israel ikke har kommet opp fordi Israel ikke har anmodet om slik bistand. Såfremt Israel anmoder om slik bistand, vil den norske regjering vurdere en slik anmodning positivt? Utenriksministeren kommenterte ikke den langtrekking som har vært med hensyn til å få den formelle invitasjonen fra den libanesiske regjering, noe som bl.a. har medført at Tyskland har utsatt sin beslutning. Ser utenriksministeren på dette som å være bare formelle ting, eller er det et reelt politisk problem innad i den libanesiske regjering knyttet til dette?

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2006-09-11

Som sikkert alle har fått med seg, har Fremskrittspartiet vært svært skeptisk til å sende vernepliktige mannskaper med kort tjenestetid ned til Libanon der man kan komme opp i skarpe konflikter. Oppdraget i seg selv er greit nok. Av de drøyt 100 personene vi skal sende nedover, har en stor del kun avtjent noen måneder med verneplikt. Mitt spørsmål blir om Arbeiderpartiet føler seg bekvem med en slik situasjon, og om Arbeiderpartiet er helt sikker på at de mannskaper vi sender, er samtrente nok til å møte en eventuell væpnet konflikt. Fremskrittspartiet er skeptisk og ønsker mannskaper som minimum har avtjent vernepliktstiden.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 1999-12-21

Jeg skal ikke gjenta det jeg brukte mitt hovedinnlegg på å si. Det som det kunne være interessant å få høre finansministerens vurdering av, er hvorfor tingene har gått så godt som de faktisk har gjort. Hvis man skulle ta alvorlig det som skjedde her i fjor høst, skulle ikke utviklingen av norsk økonomi ha gått sånn. Busjettforlikspartiene i fjor og også Arbeiderpartiet var veldig nøye på å understreke at her måtte det dekkes inn krone for krone. Nå skjedde riktignok ikke det. Finansministeren selv bekreftet jo at bare gjennom budsjettforliket i fjor høst var det brukt 1 milliard mer enn anbefalt fra departementet, og vi ser nå at det gjennom året har vært brukt atskillig flere milliarder enn det budsjettforliket la til grunn. Og da er spørsmålet: Hvorfor har renten likevel gått ned 2 ½ prosentpoeng? Hvorfor har inflasjonen vært i sjakk i hele fjoråret? Hvorfor har arbeidsledigheten tross alt ikke økt, som vi kanskje kunne anta når man velger den typen dramatiske nedskjæringer i det offentlige forbruket? Og da må det jo finnes noen svar. Enten er teorien feil, og det tror jeg ikke egentlig – jeg tror det er en viss sammenheng her, selv om den ikke er så absolutt – eller så skyldes det andre forhold, som f.eks. råvareprisen på olje. Det er all mulig grunn til å tro at det er enkeltårsaken til at norsk økonomi tross alt vurderes som så solid som den faktisk er. Og hvis det er riktig, betyr jo det at fjorårets budsjett har gjort oss enda mer oljeavhengig enn noensinne, og det vil jo i så fall være stikk i strid med alle de signaler Finansdepartementet og Regjeringen kom med, og for øvrig ønsker, nemlig at Norge skal bli en mindre oljeavhengig nasjon, ikke en mer oljeavhengig nasjon. Eller kanskje det finnes alternative svar som finansministeren har på sitt papir? Det vil i hvert fall være interessant for Stortinget å høre hva Finansdepartementets vurdering er av dette – når alt burde ha gått til helvete, men heldigvis ikke gikk sånn.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 1999-04-27

Hvis man skal ha en strategi for å skaffe seg gode lærere som går ut på at man skal konkurrere seg imellom, må man i utgangspunktet akseptere at noen skal ha dårlige lærere og dårlige skoler, og andre skal ha bra lærere og bra skoler. De som skal ha bra lærere og bra skoler, er de som har store økonomiske ressurser. Det er et utgangspunkt som SV ikke er villig til å akseptere. Den skolen som ikke er bra nok for alle elevene, er ikke bra nok for noen. Den læreren som ikke er bra nok til å undervise i en god skole, er ikke bra nok til å undervise i noen skole. For min egen del kan jeg si at jeg ikke er fri for tanken om at det kanskje kan være riktig å bedømme etter innsats, men da ønsker jeg at man må belønne etter at innsatsen er gjort, og ikke før den kommer, ikke slik at man skal lokke med høye lønninger i den tro at man får den beste arbeidskrafta. Hvis man går en del rekrutteringsprosjekter etter i sømmene for å se om det har slått til, tror jeg ikke at erfaringen har vært slik at det nødvendigvis er de som priser seg sjøl høyest på markedet, som gjør den beste jobben. Så konkurranse om lærerkreftene som virkemiddel for å få en god skole tror vi ikke er vegen å gå. Her er det snakk om å gi ressurser, slik at skolen kan bli god nok til å bedre lærerutdanningen, og gi læreren og skolen rom til å utvikle gode pedagogiske metoder over et langt bredere spekter enn det vi har i dag. Så til vegsektoren. Det er riktig at SV har vært mer restriktiv når det gjelder vegbevilgninger enn f.eks. Fremskrittspartiet. Det kan sikkert også trekkes fram enkeltprosjekter som jeg kunne si kanskje ikke var av de klokeste å gå inn for. I ettertid har det jo vist seg at mange vegprosjekter, også prosjekter som Fremskrittspartiet har gått inn for, har gått med svært store overskridelser. SV har hatt en annen profil på sin samferdselspolitikk enn Fremskrittspartiet – og jeg ber representanten Solholm merke seg at vi har gått imot store prosjekter i sentrale områder som også har spist av de økonomiske midlene.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2011-04-27

Nei, det er det ikke. Jeg er helt enig med representanten Skei Grande i at tegnspråk er kultur. Tegnspråk handler om å bevare en kompetanse og et miljø. Men utgangspunktet i denne saken har altså ikke vært noe annet enn at vi ser at de statlige døveskolene vi har i dag, ikke langsomt, men raskt får færre elever. Derfor forvitrer disse kompetansemiljøene av den utviklingen vi ser og av de valgene foreldrene i utgangspunktet har tatt. Da må vi sørge for at vi har ett skikkelig sterkt tegnspråkmiljø i statens regi, og det er dét vi har lagt opp til skal være ved A.C. Møller i Trondheim, som har hatt et tilbud til døve fra 1825. Så må vi sørge for at de barna som har vært ved de andre statlige døveskolene, får et tilbud på kommunale døveskoler, og det har vi altså klart alle andre steder enn i Bergen. Jeg er helt sikker på at vi klarer å få det til i Bergen også.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2002-02-19

Når det gjelder såkalte Dokument nr. 8-forslag som oversendes direkte til behandling i denne sal, håper jeg at det i fortsettelsen ikke skal bli praksis at de på denne måten stanses i forhold til å ha en skikkelig debatt omkring viktige problemstillinger. Saken gjelder f. eks. disse ca. 20 familiene ute på Kambo. Ved å passere én gang pr. dag, uten å benytte seg av E6, men for å gjøre helt nødvendige gjøremål, vil det i nedbetalingstiden bety 130 000 kr pr. kjøretøy! Og jeg har liten tro på, etter det samferdselsministeren her uttalte, at det vil bli noen særlig større muligheter for dispensasjon. Hun uttrykte veldig klart at det skulle gis minst mulig fritak. Jeg forstår heller ikke argumentasjonen. Her dreier det seg om rundt 20 familier. Det ville jo ikke ha noen som helst betydning for betalingen og innkrevingen for E6. Det ville være en liten dråpe i havet! Men tenk hvilken goodwill og hvilken annen anseelse Stortinget ville ha fått hvis man klarte å luke bort denne utveksten! Allikevel er det ingen fra andre partier som kommer med konstruktive forslag om hvordan man skal gå videre med dette. Men det vil i hvert fall være et klart signal til det norske folk og alle som må være med og betale for landeveiens kemnerkontorer, hvilket parti som har frontet dette, og som ønsker rettferdighet!
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2011-02-16

Problemet er bare at de som trenger det, ikke får det tilbudet når situasjonen oppstår. Jeg viste også til – for tre måneder siden – et oppslag i Verdens Gang tilsvarende det som jeg nå tar opp, nemlig at den eldremilliarden som da ble bevilget, endte opp med å gå til kjøp av datautstyr og andre ting, i stedet for til eldreomsorg. Den situasjonen hadde vi altså for 20 år siden, den situasjonen har vi fortsatt. Og det skyldes jo at vi fra Stortingets og regjeringens side nærmest later som om vi har ansvaret for eldreomsorgen, men når problemene blir synlige, da skylder vi på kommunene. Vi må bestemme oss: Skal ansvaret for eldreomsorgen ligge i kommunene, eller skal ansvaret for eldreomsorgen ligge hos storting og regjering? Det mener jeg landets eldre har krav på å få en avklaring på, for de opplever jo at denne saken står øverst på dagsordenen ved hvert eneste valg. Så er mitt spørsmål til statsministeren: Er han fornøyd med at hans egne kommunepolitikere ikke prioriterer utbygging av eldreomsorgen?
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2004-03-10

Eg har eit spørsmål til utanriksministeren. Det går på nordområda og innsatsen vår der oppe, og det går på løyvingar over budsjettet til bistand der. Vi får no signal frå Barentssekretariatet om at ein har lite pengar, dei nedskjeringane som blei gjorde sist, begynner ein no å merke, spesielt på folk til folk-samarbeidet – det kan dreie seg om støtte til journalistar, som er eit veldig viktig arbeid. Skal vi støtte opp om det russiske demokratiet, må vi òg støtte f.eks. utveksling mellom norske journalistar og russiske journalistar. Vi har òg teikn på at det blir drege inn når det gjeld urfolkmidlar, altså at urfolk skal kunne møtast over landegrenser, og slikt. Kan vi rekne med at Regjeringa vil følgje opp i revidert, og gje meir pengar til dette samarbeidet som går i nordområda?

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2004-03-10

Jeg vil gjerne stille følgende spørsmål til finansministeren: «Ifølge Bergens Tidende 28. februar har Høyre utredet spørsmålet om innføring av euro som valuta i Norge, og kommet til at det er fullt mulig å ta i bruk euro selv om vi ikke er medlemmer i EUs økonomiske og monetære union. Til avisen uttaler en av partiets stortingsrepresentanter at han «et langt stykke på vei» er enig med dem som hevder at Norge snarest bør ta i bruk euro som valuta, uavhengig av norsk EU-medlemskap. Deler statsråden dette synet?»
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2002-02-12

Jeg må si at jeg synes det er meget bekymringsfullt når finansministeren begrunner sitt standpunkt i denne saken med at de hadde lagt avgjørende vekt på hva aktørene selv mener. Det er klart at et samfunn ikke kan drives på den måten, og at et bank- og finansvesen ikke kan drives på den måten. Ethvert sivilisert land har, så langt jeg kjenner til, særregler og særordninger for bank- og finansvesenet, rett og slett fordi de er nøkkelinstitusjoner når det gjelder å få dette moderne samfunnet til å gå rundt. Det betyr at det har vært særregler i alle land. Alle land har særregler innenfor bank- og finansvesenet, rett og slett fordi disse institusjonene er så ekstremt betydningsfulle. Det er klart at en stor aktør som Gjensidige NOR har en separat og egen dagsorden, selvfølgelig, som alle store aktører har det. Det er helt legitimt å ha separate og egne dagsordener. Men samtidig er det slik at vi er satt til å forvalte et annet hensyn, nemlig hva det er som tjener forbrukeren, hva som tjener næringslivet, betydningen av det å ha et differensiert bankvesen i Norge, og ikke minst betydningen av det å ha nasjonalt forankrede bank- og finansinstitusjoner. Det er klart at når denne Regjeringen har som sitt hovedmål å legge avgjørende vekt på hva aktørene mener, og de bare skal strø sand på hva aktørene mener, står vi overfor en meget bekymringsfull utvikling. For det vil i neste runde bety at man ønsker å selge seg ned i DnB, og hva skjer da? Hvis man skal legge avgjørende vekt på hva DnB ønsker, så vet man jo ikke det i en gitt situasjon, men det betyr at en kanskje ikke sitter igjen overhodet med store, dominerende forretningsbanker. Og det er dette perspektivet som bekymrer meg. Jeg var bekymret under den forrige regjeringen, som overhodet ikke tok disse hensyn, og som åpnet for en storstilt privatisering av norsk bankvesen. Det førte til at alle som én av dem man solgte, har havnet i utlandet. Nå står vi overfor en ny stor strukturendring innenfor sparebankene, og hva som skjer med disse, vet vi heller ikke. Men det som i hvert fall er helt avgjørende, er følgende: Det må jo være Stortinget, særlig i de tilfeller der vi faktisk er både lovgiver og har eierskap, som må prøve å lage et bankvesen som er til gagn for det norske samfunn.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2002-05-06

Komiteens flertall legger vekt på at merverdiavgiften er en generell avgift på forbruk, og at den derfor bør være mest mulig nøytral. Derfor vil innføringen av en lavere sats på ytterligere en gruppe varer kunne skape press for å innføre lavere sats også på andre områder. Fremskrittspartiet mener at dette er en uheldig bruk av lovens prinsipper som argument for ikke å bruke de differensieringsmuligheter som ligger i systemet. Det er ingen grunn til at Norge ikke skal kunne gjøre som de fleste andre europeiske land, som har en eller annen form for differensiering av merverdiavgiften på legemidler. Det virker noe underlig når departementet nylig har foreslått å unnta opplysningstjenester som gjelder personbefordring, et område hvor avgrensningsproblemene er atskillig større og begrunnelsen atskillig dårligere, og at et forslag om en utredning av effekten av redusert merverdiavgift skal være problematisk å støtte. Høy merverdiavgiftssats gjør at de som har lite å rutte med, betaler forholdsvis mye av det de har, i moms, og en differensiert sats vil virke sosialt omfordelende på et så viktig område som legemidler. Når et stortingsflertall kan gå inn for redusert avgift på matvarer, er det vanskelig å forstå at det samme ikke engang kan vurderes for legemidler. Jeg vil ta opp Fremskrittspartiets forslag i innstillingen.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2008-06-05

Representantforslag nr. 71 tar opp en viktig utfordring som har blitt konkretisert ytterligere de senere årene. Det antas at nærmere 250 000 mennesker i Norge har og sliter med diabetes i dag. Sykdommen medfører som kjent store utfordringer for pasienten, da pasienten må gjøre flere betydelige livsstilsendringer. Sykdommen kan også medføre betydelige komplikasjoner - i hjerte, øyne, nyrer, tenner og føtter. I tillegg til det menneskelige aspektet ved sykdommen medfører sykdommen betydelige utgifter for samfunnet, og disse utgiftene vil sannsynligvis øke i takt med at stadig flere får sykdommen. Når vi i tillegg vet at utgiftene og lidelsene til pasientene avhenger av hvor raskt sykdommen blir oppdaget, og hvor raskt de får startet med behandlingen og livsstilsendringene, er det viktig å ha et godt tilbud over hele landet. Dette ser vi tydelig ved at ca. 70 pst. av de 10 milliarder kr diabetes koster samfunnet, benyttes til å behandle senkomplikasjoner. Når vi gjennom studier ser at Norge dessverre ikke oppnår behandlingsmålene for diabetesbehandlingen, er dette uheldig. Behovet for tydelige og konkrete tiltak er derfor prekært. Når vi vet at de fleste med diagnosen diabetes behandles av kommunehelsetjenesten, er samhandlingen også mellom kommunehelsetjenesten og spesialisthelsetjenesten viktig. Dette er noe som også understrekes i Nasjonal helseplan. Jeg registrer av komiteens merknader at enkelte er redde for at representantforslaget innebærer en detaljstyring, men både jeg og Fremskrittspartiet er mer opptatt av pasientenes ve og vel enn av om noen oppfatter dette som detaljstyring. Oppdragsdokumentene fra 2008 er også helt tydelige på at alle regionale helseforetak skal etablere tverrfaglige diabetesteam, men dessverre er dette noe som ikke har skjedd. Blant annet i Østfold har man kuttet ut diabetesteamene, til tross for at statsråden samme uke sendte ut tydelige styringssignaler om at diabetesteamene skulle styrkes. Det er viktig at vi tar denne saken, som berører samfunnet, og så mange mennesker, seriøst og alvorlig. Jeg tar dermed opp forslagene fra Fremskrittspartiets representanter i komiteen.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2012-05-23

Det er absolutt grep som jeg er villig til å vurdere. Men husk på at vår regjering har økt antall studieplasser med 23 000. Det er ikke bare et bevilgningsspørsmål, for det dreier seg også om å ha god lærerkompetanse for de studentene som søker, sånn at vi er sikre på at det er kvalitet på studiene, og at studentene kan gjennomføre, slik at de er godt kvalifisert for å starte i arbeidslivet. Derfor er det viktig at vi klarer å få til disse utvidelsene, men også følge opp med kvaliteten. Nå har oppmerksomheten rundt realfag og søkningen til ingeniørutdanningene ikke vært så høy som det vi har ønsket – over lang tid. Derfor er det ekstra gledelig at så mange nå søker seg til disse utdanningene, at vi kan følge opp med flere studieplasser og sørge for at de institusjonene som har kapasitet til å tilby flere studieplasser med god kvalitet, kan settes i stand til det. Når det gjelder gjennomføring, tror jeg det kanskje er et litt større spørsmål, som jeg sikkert får lov å komme tilbake til.

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2012-05-23

Jeg har forståelse for at det spørsmålet kommer opp. Samtidig er det slik at vi vedtok tidlig at vi skulle avvikle kontantstøtten, og det ble gitt varsel i god tid på forhånd. Så de familiene som nå er i denne situasjonen, hadde i og for seg mulighet til å skaffe seg informasjon om at kontantstøtten ville bli avviklet. Samtidig er det også slik at det har vært en situasjon i Nav som har gjort at enkelte familier har blitt berørt på den måten som representanten Horne beskriver. Derfor har vi sider ved dette til vurdering i Lovavdelingen i Justisdepartementet. Vi har også hatt det oppe i dialogen med Arbeids- og velferdsdirektoratet for å se hvordan vi kan håndtere den situasjonen som særlig dreier seg om at enkelte har fått feil vedtak, eller at enkelte kommer i en skvis fordi opptaket i barnehagen allerede har løpt ut. Så vi får komme tilbake til saken.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2005-06-16

Det har kommet fram i debatten at noen av dem som har hatt innlegg, er opprørt. Så har det kommet representanter som har påstått at noen er for opprørt, og noen har påstått at andre er for lite opprørt. Jeg er ikke opprørt i det hele tatt, for den debatten vi har hatt her i dag, har vi hatt mange ganger før, og akkurat det samme er sagt – om att og om att. Og i særdeleshet må jeg si at jeg ikke er enig med statsråden i at Schjøtt-Pedersen bruker store ord. Det er tomme ord, for de er gjentatt av Arbeiderpartiet i det uendelige. For det første vil jeg gjerne utfordre Schjøtt-Pedersen, for han er blitt ekspert i å kommentere hva Distriktskommisjonen har lagt til grunn for sine meninger. Jeg har vært medlem av Distriktskommisjonen. Jeg var også med da en enstemmig distriktskommisjon sa at vi skulle styrke de distriktspolitiske virkemidlene. Men jeg vil ha meg frabedt at representanten Schjøtt-Pedersen peker på hvilke distriktspolitiske virkemidler jeg vil bruke, i forhold til hvilke virkemidler han vil bruke. Det vil jeg gjerne få lov til å tolke selv. Og det er ikke slik at en går inn i en distriktskommisjon med det mandat å legge inn det enkelte partis programerklæringer og ønsker. Det er klart og tydelig også lagt inn i Distriktskommisjonens innstilling. Schjøtt-Pedersen pekte også på lokale fortrinn og regionale fortrinn. Ja, hvis Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV mener noe med å se på de regionale fortrinnene, tror jeg de bør ta noen runder med seg selv i forhold til det som har skjedd de siste 10–15 årene, der disse partiene har lagt lokk på mulighetene for regional og lokal utvikling, gjennom verneplaner, nasjonalparker osv., osv. Vi kan ta en liten kommune i Nord-Trøndelag, Snåsa, som eksempel. Hvis en legger alle verneplanene oppå hverandre, er denne stakkars kommunen vernet snart 700 ganger. De har ikke mulighet til å se på noen lokale fortrinn. Det samme gjelder for øvrig hele Nord-Trøndelag. 80 pst. av Nord-Trøndelag er på en eller annen måte vernet eller fredet fra å ta i bruk de lokale fortrinnene. Det har Schjøtt-Pedersen stått sammen med de andre partiene om. Det er ikke mulig å ta i bruk de lokale og regionale fortrinnene med den politikken som føres fra venstresiden i norsk politikk – særlig ikke hvis de skal inn i et rød-grønt alternativ, der SV skal styrke miljøprofilen og verne og frede enda mer. Da blir i hvert fall trønderne, og jeg regner med resten av landet også, enda mer passive. Det samme kan sies om gass. Arbeiderpartiet har talt med to tunger i snart ti år nå: De vil ha gass, men sørger ikke for at det blir gass. Jeg skal avslutte med det jeg innledet med: Denne debatten fører ingen steds hen, før man får et skikkelig alternativ der Fremskrittspartiet får skikkelig innflytelse på regionalpolitikken.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2005-06-01

Det er ikke riktig, som statsråden sier, at vi iverksetter flere tiltak enn før. Det er faktisk slik at terskelen for å iverksette tiltak i barnevernet er høyere enn tidligere. Ifølge meldinger iverksetter vi færre tiltak enn før, prosentvis. Over til en annen sak, som gjelder kompetanse. Dette har komiteen vært inne på flere ganger i tilknytning til barn og unge som har vært utsatt for seksuelle overgrep. Det var store overskrifter i Dagsavisen i går, hvor det stod: «Barnevernsbarn må tie om incest.» «Ansatte i barnevernet vedgår at barn må tie om overgrep, fordi ansatte ikke klarer å snakke med de traumatiserte barna.» – De har ikke kompetanse. Allerede i 2001 sa komiteen at vi skulle gjøre noe med dette. SV har fremmet et forslag om Barnas Hus i Norge – et kompetansesenter og en ny avhørsmodell for barn utsatt for seksuelle overgrep. Jeg lurer på om statsråden vil iverksette dette viktige og helt nødvendige tiltaket?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 1999-01-26

Arbeiderpartiet har inntatt i sine merknader at det skal være et hovedmål for Norge å være et attraktivt investeringsland. Opseth fulgte opp dette i sitt innlegg, og sa at konkurransedyktigheten i norske bedrifter ikke må skille seg vesentlig ut fra konkurrentlandenes. Det står også i Arbeiderpartiets merknader at bedriftsskattesystemet i Norge samlet sett er gunstig i forhold til i konkurrentlandene. Nå har flat skatt-utvalget sett på dette, og det viser seg at det er riktig at vi har de laveste formelle skattesatser på selskapsoverskudd, sammen med Sverige og Finland. Dette utvalget sier samtidig at det er et bredere skattegrunnlag i Norge enn i de fleste OECD-land, og at bedriftsskatten utgjør en større andel av skatteinntektene i Norge enn i de fleste OECD-land. Men det er på ett område vi skiller oss ut, og det gjelder formuesskatten Det sier Arbeiderpartiet svært lite om. Mange næringsdrivende, også utenlandske interesser, hindres i å investere i Norge på grunn av den særnorske formuesskatten. Andre land har ikke formuesskatt, eller den inntrer på et langt høyere formuesnivå. Mener ikke Arbeiderpartiet at redusert formuesskatt vil være et viktig incitament for å stimulere til investeringer? Så til det Opseth sa når det gjelder å diskutere statlige eierandeler. Det er kommet veldig uklare signaler fra Arbeiderpartiet, bl.a. når det gjelder Statoil. Ute i Europa er denne privatiseringsprosessen kommet langt – Norge er faktisk en bremsekloss i denne utviklingen – og sosialdemokratiske partier deltar i Europa. Vil ikke Arbeiderpartiet gå mer konkret inn for å avhende statlige eierandeler i statlig virksomhet?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2012-05-15

På vegne av meg selv, Ketil Solvik-Olsen, Christian Tybring-Gjedde, Jørund Rytman og Per Arne Olsen har jeg gleden av å foreslå å fjerne avgiften på båtmotorer.