Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2008-12-12

Regjeringens totale mangel på satsing på såkalt tertiærutdanning er direkte skremmende hvis vi ser det i lys av behovet nasjonen Norge vil ha for kunnskap i årene framover. Universiteter og høyskoler har blitt stemoderlig behandlet. Først ble de påført et hvileskjær, som nå nesten etterfølges av to nye hvileskjær. På toppen av det står nå også fagskolene overfor å bli påført et direkte feilskjær. Som saksordfører for fagskoleutdanning har jeg et sterkt behov for å kommentere dette. Berg-utvalget skisserte i 2000 problemene for de yrkesrettede utdanningene, som da falt mellom to stoler. Fagskoleloven ble en realitet. Et enstemmig storting gikk etter hvert inn for en statlig finansiering av de tekniske og maritime fagskolene, mens driftsansvaret fortsatt lå hos fylkeskommunene. På den måten ble fagskolene behandlet mer likeverdig med høyskoler og universiteter, som også bygger på videregående utdanning. Siden 2004 har så et enstemmig storting bedt om å få på plass en finansiering av de øvrige godkjente fagskoletilbudene, men Regjeringen har ikke levert. Som en følge av Regjeringens angrep på friskolene, valgte noen 6A-skoler å bli godkjent som fagskoler. Det er i dag over 1 100 godkjente fagskoleutdanninger, flesteparten er drevet av private. Fagskolene gir et tilbud om utdanninger som fører til en kompetanse som er viktig for samfunnet, og som etterspørres av arbeidslivet. Det gjelder f.eks. fagskoleutdanning innenfor helse- og sosialfag, mesterutdanning og IKT. Ut fra en likhets- og rettferdighetstanke er det ikke noen saklig begrunnelse for at disse fagskoletilbudene ikke skal ha samme offentlige finansiering som de tekniske og maritime fagskolene. Dette understrekes også av Karlsen-utvalget, som nylig la fram en utredning, Fagopplæring for framtida. Riktignok har Regjeringen lagt opp til en ad hocløsning i helse- og sosialfag, som gjør at kommunene kan kjøpe fagskoleutdanning, noe som i beste fall kun dekker 25 pst. av behovet. Karlsen-utvalgets utredning er nå på høring, og jeg finner det oppsiktsvekkende at regjeringspartiene, med Kristelig Folkeparti og Venstre på slep, så fundamentalt endrer fagskolenes forutsetninger mens denne saken er på høring. Både de privat drevne og de fylkeskommunalt drevne fagskolene er mot at finansieringsansvaret skal føres tilbake til fylkeskommunen. Det er kun disse politiske partiene som synes at dette er et fornuftig grep. Bakgrunnen er selvsagt at de ønsker å opprettholde tre forvaltningsnivåer i Norge. Jeg har mistanke om at det viktigste er å sikre taburetten til alle fylkespolitikerne fra disse partiene. Mange er frikjøpt i fulle stillinger, og derfor må jo noen skaffe dem litt å sysle med. Det kan jo også være hjelp til selvhjelp for en del stortingspolitikere, for da blir det mindre kamp om plassene til Stortinget. Det er i hvert fall ikke utdanningspolitikk og likeverdig behandling av tærtierutdanningene som står i fokus. Viktigheten av regionalutvikling brukes som et argument for overføringen av ansvaret. Det er regionens behov for kompetanse som skal styre utviklingen av fagskolene, heter det. Med respekt å melde, dette blir for snevert. Vi har et nasjonalt og et internasjonalt arbeidsmarked. Er det den enkelte fylkeskommune som skal vurdere kompetansebehovet i arbeidslivet? Er det virkelig noen som tror at vi med 19 fylkeskommuner som selvstendige forvaltningsnivå vil få opprettet fagskoletilbud med faglig spesialisering i de fag som ikke kan finne sin plass innenfor videregående opplæring? Er det noen som tror at den enkelte fylkeskommune ser seg økonomisk i stand til å opprette eller finansiere et tilbud om spesialisering til alle som har avlagt fag- eller svennebrev? Jeg kjenner til hvordan politikere i fylkeskommunene så på fagskolen før staten tok over finansieringen. Fagskole er ikke rettighetsbasert eller obligatorisk utdanning. Det er ikke lovpålagt oppgave å drive fagskole, så fagskolene blir en salderingspost. Kutt og nedleggelse av fagskoletilbud var resultatet. Det flertallet nå går inn for, er å føre oss tilbake til den situasjonen igjen. Samtidig ser vi at ingeniørutdanningen dokumenterer en gjennomføringsprosent på 44 pst. Mange av dem som faller fra, vil kunne være aktuelle for fagskolen. Er det noen som tror at fylkeskommunen kan se det samfunnsøkonomiske aspektet her? Er det virkelig noen som tror at fylkeskommunen kan sikre fagarbeidere smidige overganger til høyere utdanning uten at de skal måtte gå unødvendige omveier eller havne i blindveier? Hva med betydningen av internasjonaliseringsarbeidet i fagopplæring og fagskoler? Vi venter på en internasjonaliseringsmelding om høyere utdanning, men hva med det aspektet i forhold til fagopplæring? Er det noen som tror at de 19 fylkeskommunene skal drive med internasjonalisering hver for seg? Dette er en sorgens dag for fagskolene, og redningen får være at Fremskrittspartiet og Høyre må få flertall i 2009, slik at vi kan få reversert hele forslaget.

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2008-12-12

Som samfunn står vi overfor flere store utfordringer – fattigdom, omfordelingsspørsmål og en menneskeskapt klimaendring som vi alt nå føler på kroppen. Finanskrisen gir oss tid til ettertanke og viser at det kapitalistiske systemet verden er bygd på, på mange måter har spilt fallitt. Politikkens vesen må endre seg og våge å bli langsiktig i sin natur. Med SV i regjering skjer det: En satsing på gode barnehager for alle barn til en rimelig pris, bedre skoler og mer og bedre høyere utdanning og forskning. SVs ideologiske grunnlag finnes i ideen om menneskets grunnleggende rett til å kontrollere sitt eget liv og sin egen tilværelse. Statens oppgave er å sikre menneskene rett til å leve gode liv slik at folk får frihet til å kunne realisere sine mål alene og i fellesskap med andre. Det er opplagt at en sterk og omfattende velferdsstat er den eneste måten vi kan sikre menneskene en slik frihet på. Like opplagt er det at det vi gjør i dag, vil vi bli målt på i morgen, om vi lykkes med å skape en skole og et utdannings- og forskningssamfunn som gir alle muligheter – ikke bare rett til å lykkes. SVs kunnskapspolitikk starter i barnehagen. Vi vet at barnehage er viktig for barns språkutvikling og tall- og romforståelse. Dette vises senere i skolen. Derfor innfører vi lovfestet rett til barnehageplass til en rimelig pris. Maksprisen fryses. Høyre og Venstre øker barnehageprisene. Når SV snakker om tidlig innsats, handler det om å gi barn hjelp når de trenger det. Det å bygge opp under den offentlige fellesskolen og ikke legge til rette for privatisering er et av de viktige, overordnede grepene som SV gjør. Det er nok ingen yrker som er så krevende som det å være lærer. Du skal være til stede for elevene dine til enhver tid. Du skal være forberedt til timen, du skal være oppdatert, og du skal kunne ditt fag godt. Du skal se hver enkelt elev, du skal skape et godt læringsmiljø for den enkelte, lage gode relasjoner og godt samarbeid mellom elevene og legge til rette for et godt opplæringsmiljø for en hel klasse. Du skal skape kunnskapsrike barn som er trygge på seg selv, og som vet hva de skal øve mer på. Læreren er avgjørende for kvaliteten i barnehage og i skole. Det er behov for flere dyktige lærere i årene fremover. Læreren må få økt status og kompetanse. Det er vi politikere som må gi lærerne de verktøyene de trenger for å kunne gjøre sitt arbeid på en best mulig måte. Derfor er SV glad for at budsjett 2009 er et budsjett som satser på lærerne. Tidlig innsats er viktig ved at vi får flere lærere på 1.–4. trinn i norsk og regning. Dette er tiltak som vil gi rom for om lag 4 pst. flere lærere. Det vil bli innført en plikt for skoleeier til å gi forsterket opplæring, og det vil bety flere lærere pr. elev i disse fagene enn før. Det innføres et varig system for videreutdanning for lærere. Når videreutdanningssystemet er fullt ut innfaset, vil dette gi rom for at i overkant av 2 000 lærere årlig kan ta 30 studiepoeng. I tillegg forsterkes innsatsen både i etterutdanning, leseopplæring, regneopplæring, rådgivning og annen etterutdanning i IKT og i elevvurdering. Og man gir også mer penger til etterutdanning i fag- og yrkesopplæring i videregående skole. Rektor er avgjørende viktig for at vi skal lykkes med skoleutvikling. En slik ny rektorutdanning som innføres av denne regjeringen, er historisk. Utdanningen skal tas over 18–24 måneder og gjennomføres mens rektor er i arbeid. Det innføres også kompetanseutvikling for barnehageledere. Det kommer en stortingsmelding om en ny lærerutdanning i starten av 2009. I budsjettet ligger det 100 mill. kr til dette. Det ligger også inne penger for å styrke rekrutteringen til læreryrket, og det opprettets 180 nye studieplasser i lærerutdanningen. Et av de alvorligste samfunnsproblemene vi har, er at så mange elever faller fra i videregående skole. Størst er frafallet i Nord-Norge og på de yrkesfaglige studieretningene. Landsgjennomsnittet når det gjelder yrkesfaglige studieretninger, er nå at 27 pst. av elevene slutter underveis, mens 8 pst. fullfører uten å bestå. Karlsen-utvalget har lagt fram en NOU på bestilling fra denne regjeringen. Den har gitt oss over 80 forslag som det er viktig å følge opp. I budsjettet ligger det også inne 75 mill. kr for å sikre en fullfinansiering av fagskoler innenfor helse- og sosialfag. Og dette er viktig for at alle fagskolene skal bli gratis. Men hovedproblemene er at for mange elever går ut av grunnskolen uten å ha en god nok tallforståelse og uten å kunne lese, og at elever blir skoletrette på ungdomsskolen. Vi må gjøre noe med grunnskolen, særlig ungdomstrinnet. Jeg er veldig glad for at Regjeringen nå jobber med en stortingsmelding om en mer praktisk rettet skole. Det er for mange elever som opplever at skolemiljøet deres ikke er godt nok. I Stortingets vedtatte opplæringslov § 9a, om elevenes skolemiljø, har vi vedtatt at hver enkelt elev har rett til et skolemiljø som fremmer læring, trivsel og helse. Det er slik at for mange skolebygg ikke er gode nok. Rentekompensasjonsordningen for å pusse opp skolebygg og basseng er utrolig viktig og gir en utstrakt hånd til kommunene. For mange barn opplever at de ikke blir inkludert eller at de blir mobbet på skolen. For mange barn gruer seg hver dag til å gå på skolen. Det er alvorlig. Det er kun systematisk og vedvarende jobb som hjelper. Derfor er jeg glad for at man i budsjettet fordobler pengene til antimobbearbeid i skolen. Skolene trenger veiledning. Det er viktig å ta inn i lærerutdanningen hvordan man håndterer konflikter i skolen. Det vil også bli etablert et program for inkluderende lærings- og oppvekstmiljø, som vil gjelde i alle skolene i landet, der man kan jobbe systematisk med problematikken, slik at skolene får oppfølgning, skolering og hjelp. For å lykkes i skolen er elevenes medvirkning og foreldrenes involvering i skolen av avgjørende betydning. Alle foreldre er en ressurs for sine barn. Den holdningen foreldrene viser, er avgjørende viktig for barns læring. Derfor har de rød-grønne på Stortinget også i år økt bevilgningene til FUG, som vi gjorde i fjor. Vi har også økt bevilgningene til Elevorganisasjonen. For å oppnå lik rett til utdanning er man avhengig av at skolen er gratis. Høsten 2009 vil alle elever i videregående skole få gratis læremidler og et stipend for utstyr som avhenger av hvilken studiespesialisering man velger. Her kutter Høyre og Venstre i sine budsjetter. Den rød-grønne regjeringen satser på kunnskap og forskning. Regjeringen styrker handlefriheten ved universiteter og høyskoler ved å øke basisbevilgningen med 300 mill. kr. Alle pengene er dermed tilbakeført fra det kuttet som ble gjort i 2007. I det ekstraordinære budsjettet styrker man også institusjonene med 160 mill. kr. Det institusjonene gjør nå, er å slite etter det kuttet som Høyre-regjeringen gjorde da de satt i posisjon. Behovet for nye forskerrekrutter er avgjort til stede. I budsjettet legges det inn 200 nye stipendiatstillinger. Universitets- og høyskolesektoren har i mange år vært opptatt av at rekrutteringsstillingene er underfinansiert, og at det mangler postdoktorstillinger. Derfor har den rød-grønne regjeringen økt satsen pr. stilling med ca. 150 000 kr. Hver stilling er nå oppe i 800 000 kr. Det opprettes en postdoktorstilling for hver fjerde stipendiatstilling. Da skaper vi mer sammenhengende karriereveier for unge forskere, og det gjør det lettere for institusjonene å holde på og utvikle de forskertalentene de har. SV er glad for at odontologibygget ved Universitetet i Bergen og patologibygget ved Høgskolen i Oslo er inne på årets budsjett, og for at det settes i gang samlokalisering av Høgskolen i Bergen i 2010. I 2009 blir det utbygd om lag 1 000 nye studentboliger. Mens Bondevik II-regjeringen skar ned på bevilgningene til studentboliger hvert eneste år da de satt med makten, har nå den rød-grønne regjeringen kommet opp på 1 000 hybelenheter pr. år. I budsjettet blir også studiestøtten prisjustert. Dette gjorde ikke de borgelige da de satt med makten. Det rød-grønne flertallet har økt Forskningsfondet med en styrke og i et tempo som mangler sidestykke i norsk historie. Fondskapitalen er økt med 36 milliarder kr de årene vi har vært i regjering, til 72 milliarder kr. FoU-bevilgningene er økt med om lag 3,17 milliarder kr i løpet av perioden. I budsjettet i år opprettes det også et regionalt forskningsfond på 6 milliarder kr, noe som Høyre og Fremskrittspartiet er imot. Det er utrolig viktig med slike fond for å sikre regional utvikling. Det er viktig, fordi man kan få sendt kompetansen rundt omkring i landet. Dette vil være viktig for regional utvikling i landet, og spesielt i Nord-Norge. For å styrke forskningsevnen må vi også investere i utstyr. Et viktig grep er øremerkingen av avkastningen på 4 milliarder kr av Forskningsfondet. Det vil gi nesten 200 mill. kr til utstyr i 2010, og det vil være en forutsigbar finansieringsmekanisme, som både forskningssektoren og arbeidslivsorganisasjonene har etterlyst. I tillegg bevilges det 80 mill. kr på årets budsjett. Vi har avdekket hvordan flere lærere i skolen gir bedre læring. Hvert barn og hver elev skal sikres god oppfølging og læring fra tidlig alder. Våre forsknings- og empiribaserte funn og ambisjoner står i kraftig opposisjon til høyrepartiene, som brukte hele forrige stortingsperiode til å benekte sannheten om sammenhengen mellom ressursbruk og resultater.