NbAiLab/norwegian_parliament huggingface dataset:
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2008-05-21

Mitt besøk til Finland var veldig inspirerande, ikkje minst når det galdt kor stor vekt dei i Finland legg på at ungar som treng særleg hjelp og støtte, må få det så tidleg som mogleg i barnehagen, at alle har ei iboane lærelyst og eit ønske om å få utfalde seg, som ein òg må ta tak i så tidleg som mogleg i barnehagen og tidleg i skulen. Det dette dreiar seg om, er å anerkjenne det fantastiske arbeidet som vert gjort i barnehagane i dag, der ein nettopp brukar barns naturlege nysgjerrigheit og lærelyst som utgangspunkt for kunnskap, og der ein brukar dei naturlege situasjonane dei er i, til å formidle læring og kunnskap. Så veit vi no at det er ein klar samanheng mellom det å gå i barnehage og seinare læring. Barn som går i barnehage, har betre resultat i lesing på femte årstrinn. Vi veit ut frå betydeleg forsking at det spelar ei rolle å gå i barnehage med eit godt kvalitativt tilbod. Regjeringa har i denne perioden bygd titusenvis av nye barnehageplassar, slik at nesten alle - 98,4 pst. - i fjor fekk plass. Vi har sett prisen kraftig ned. Det vert no slik at ein får rett til barnehageplass, samtidig som kvaliteten er vidareutvikla og forbetra. 95 pst. av foreldra vel å ha femåringane sine i barnehage. Eg trur at vi inn mot neste stortingsperiode treng ein debatt om å vidareutvikle dette tilbodet, slik at vi kan fokusere på språkstimulering, sosiale ferdigheiter osv. for femåringar, noko som legg eit godt grunnlag for seinare læring. Det tilbodet kan gjelde alle, slik at alle får eit godt utgangspunkt for skulestarten. Det vil vere ei viktig kunnskapssatsing. Grunnsynet mitt er at ungar elskar å lære. Ungar elskar å verte stimulerte på sine eigne premissar. Det kan vi utnytte endå betre i framtida.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2006-06-08

EOS-utvalget er etter SVs mening et viktig utvalg, som vi er glade for at vi har operativt i Stortinget. I SV har vi jo en historie der vi har hatt sterk fokusering på denne type spørsmål, fordi vi vet at en del personer har vært overvåket på en urettmessig måte. Jeg skal ikke dvele lenge ved den historien i dag, men det er viktig at vi heller ikke glemmer at vi har noe bak oss som ikke må gjenta seg. Derfor er det viktig at vi har EOS-utvalget som passer på at vi fra Stortingets side har den nødvendige kontroll nettopp med disse tjenestene. Jeg syns EOS-utvalget har gjort en svært god jobb i det de har lagt fram for Stortinget. Jeg slutter meg fullt og helt til saksordførerens innlegg, der hun gjorde godt rede for det som også SV står for. Men la meg dvele ved ett område, og det gjelder grensedragningen mellom hva som skal overvåkes, og hva som ikke skal overvåkes. SV er også glad for at vi har en etterretningstjeneste som har tilsyn med og kontroll med ting som kan være skadelig for riket. Med den økningen av terror som vi har hatt de siste årene, er det enda viktigere at vi har en operativ og god etterretningstjeneste. Men samtidig vet vi at man kan komme i grenseland når det gjelder dette med ytringer. Det er viktig at folk som er politisk engasjert, og som ytrer seg i media, og også de med solidaritet i forhold til andre land, ikke kommer inn under det begrepet som krever at man skal overvåkes. Dessverre ser vi enkelte ganger at man tråkker litt over på det området. Altså: Folk som har klare politiske meninger, eller som f.eks. driver med solidaritetsarbeid inn mot andre nasjoner og frigjøringsbevegelser i andre land, kommer på en måte lett inn i den samme kategorien som dem som skal overvåkes fordi det er helt nødvendig. Per nå syns jeg Etterretningstjenesten fungerer godt. Vi ser at man har god balanse nettopp på dette feltet. Men det viser også at det utvalget vi har, har en svært viktig jobb å gjøre, slik at man ikke tråkker over, noe som fører til at enkeltpersoner urettmessig skulle bli overvåket, med de belastninger som vi vet det vil være for dem det gjelder.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2003-05-27

Jeg har oppfattet at dette er en sak av stor viktighet for Kristelig Folkeparti. Underlig blir det da når denne viktige reformen for partiet vannes ut med politiske konsesjoner til Sosialistisk Venstreparti og til Arbeiderpartiet. Hvilke justeringer er gjort i Regjeringens opplegg for å sikre støtte for dette fra Sosialistisk Venstreparti? På hvilke punkter i saken har Kristelig Folkeparti nå kommet Sosialistisk Venstreparti i møte for å sikre et flertall?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2004-10-20

Jeg merker meg svaret, som jeg synes er svært unnvikende. Jeg vil ha en forsikring om at befolkningen i Aust-Agder for framtiden skal være sikret et fullverdig og like godt sykehustilbud som det befolkningen i Vest-Agder har. En slik likeverdighet kan best sikres ved en hensiktsmessig og fornuftig fordeling av såkalte spissfunksjoner mellom de to sykehusene. Forrykkes denne balansen av spissfunksjoner for mye, ender Arendal sykehus opp som et B-sykehus, med den store frykten at den døgnåpne akuttfunksjonen til sist blir borte. Det vil i så fall være en katastrofe og en helt uakseptabel svekkelse av tryggheten for liv og helse for innbyggerne i Aust-Agder. La meg altså spørre igjen: Det må da være slik at helseministeren mener at befolkningen i Aust-Agder skal ha et akkurat like godt, likeverdig og fullverdig helse- og sykehustilbud som befolkningen i Vest-Agder har. Her kan egentlig statsråden bare svare ja eller nei.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2011-05-31

Det er vel et poeng i disse diskusjonene å gå litt skrittvis fram. Det kommer vi til å ha som en stor utfordring når det gjelder kompetansekrav – altså hva slags kompetanse læreren i utgangspunktet har, og hvordan vi kan matche med ny lærerutdanning. Vi har i første omgang konsentrert oss om ungdomstrinnet. Det henger godt sammen med hvordan vi nå har lagt opp lærerutdanningen for de eldste elevene i grunnskolen, og så får vi ta den diskusjonen videre framover om hva slags ambisjoner vi skal ha for barneskolen. Men jeg mener at vi har truffet ganske godt nå. Det løpet vi har lagt opp i forhold til kompetansekrav på ungdomstrinnet, er ganske krevende.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2002-06-20

Vi har nettopp behandlet kollektivmeldingen i denne salen. Der er det en voldsom satsing på enkelte ting. På jernbane skal vi satse milliardbeløp i fremtiden, på trikk i byer skal vi bruke hundrevis av millioner i fremtiden, buss skal det gis store tilskudd til osv. Samlet skal man altså gi milliardtilskudd. Flytoget har man ettergitt 9 milliarder kr i gjeld. De har et underskudd i år som ser ut til å bli på 60 mill. kr, på å frakte Oslo-borgere til og fra flyplassen. Det ser ut for meg som om denne regjeringen har et voldsomt behov for å kaste milliarder av kroner etter transportformer, bare de går på skinner! Bare det er rett type transport, kaster de altså milliarder av kroner. Men når det gjelder å spare penger, skal man altså legge ned tre flyplasser langt ute i distriktene. Da skal man spare 46 mill. kr. Her kaster man altså sedler og sparer ører. Det er helt uforståelig. For meg virker det som om Regjeringen i festtaler er garantisten for distriktene, men når det kommer til realitetene, er det Fremskrittspartiet som må slå til for å redde det. Og det er jo interessant når man ser, som representanten Kjæstad sa, at det var for å spare penger. Her har man altså alternativet mellom å spare 46 mill. kr og å sette disse 46 mill. kr i sigarettfabrikker og brusfabrikker. Mitt spørsmål til ministeren er: Er det slik at det er mer samfunnsbyggende å plassere disse pengene i aksjer i sigarettfabrikker og brusfabrikker enn å bygge infrastruktur for transport i dette landet?
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2012-03-21

Nei. Det som er saken, er at det er kommunene som har plikt til å vurdere spørsmålet om personopplysninger og hensynet til offentleglova i disse sakene. Så er det selvfølgelig mulig for skolene å klage eller be om Fylkesmannens synspunkter på dette. Men jeg kan ikke overta det ansvaret som kommunene har til å gjøre sine avveininger, og det er det som gjelder.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2012-05-02

Den alvorlige situasjonen for menneskerettigheter og rettssikkerhet i Ukraina er ikke unik når det gjelder stater i det tidligere Sovjetunionen. For vel 20 år siden trodde vi jo at vi samlet oss om felles verdier. Nå kan det se ut som om man nærmest permanent deler kontinentet, for så vidt på nytt. Europarådet og OSSE er blitt referert til. De virker jo ikke nødvendigvis som effektive organisasjoner med hensyn til å snu denne utviklingen og trenden. Det jeg vil utfordre utenriksministeren på, er om man kan se på om vi har noen effektive virkemidler for å møte denne situasjonen. Ukraina har vært nevnt, og Hviterussland har vært nevnt. Vi kan gå til Aserbajdsjan, og vi kan godt fortsette reisen i ganske tragisk utvikling på mange områder.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2008-04-02

Det høyrest ut som om vi er relativt einige når det gjeld innhaldet i saka og alvoret i ho. Heldigvis har vi system for å følgje opp den typen saker. Og berre for å gjenta det: Eg har som sagt bedt om at dette blir følgt opp, og eg har full tiltru til at det vert gjort. Dei erfaringane ein då i neste runde gjer seg, vil verte kommuniserte på ein passande måte i ettertid.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2010-05-05

Det er mange undersøkelser som viser at det er behov for langt mer omfattende tiltak enn det som ligger i den nylig vedtatte Nasjonal transportplan. Jeg står her nå med tilstandsrapporten fra Rådgivende Ingeniører, som har laget en tilstandsrapport om norsk infrastruktur, også for vei og jernbane, og på en skala fra 5, som er god, til 1, som er dårlig, får veiene 2,5 i karakter og jernbanen 2. Dette er bekymringsfullt. Derfor er den andre delen, av et todelt spørsmål, hvordan tidshorisonten og planene er for å stoppe forfallet og fjerne etterslepet. Hva er planen for hvordan man skal få vei og jernbane opp på et tilfredsstillende nivå innen rimelig tid? Hvor lang tid vil Regjeringen bruke på å dekke inn dagens etterslep på vedlikehold på vei og jernbane?
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2007-02-15

Eg registrerer at Høgres leiar valde seg ut eit spesielt knippe av hovudstader som ho nemnde. Ho nemnde ikkje alle dei andre hovudstadene der det ikkje er like stor einigheit som i dei ho nemnde. Det foregår jo massevis av debattar internt i NATO – ein har debatt om NATOs rolle i forhold til energi, ein har debatt om kvar ein skal vere relevant, og ein har sjølvsagt også mange debattar i samband med ulike styrkegenereringsprosessar. Det burde jo vere kjent også for Høgre at det er ein enorm debatt internt i NATO. Han er faktisk så stor at NATO kan sprekke nettopp på det – fordi ein er så ueinig internt. Det siste, i Sevilla, galdt bruk av NRF-styrken, der det kom heilt klart fram at eit stort fleirtal ikkje i det heile godtek nokon annan bruk av NRF-styrken enn til humanitære formål, nettopp fordi militære åtgjerder sjølvsagt har som hovudhensikt å tryggje sivile liv. Ser Høgre at det foregår fleire debattar internt i NATO?
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2006-10-25

Jeg synes jo at det er både muntert og kostelig at Fremskrittspartiet nå erklærer seg som Norges miljøparti. Samtidig er det min tro at folk blir bedre hvis de får ros enn hvis de bare får kjeft. Så når Fremskrittspartiet som siste parti i Norge oppdager at det er noe som heter klimaproblemer, at det er reelt, at snøen smelter i nord og på polene – ja i det hele tatt – da er vi på banen og sier at det er veldig fint at Fremskrittspartiet har oppdaget dette. Det må ikke misforstås dit hen at vi mener at Fremskrittspartiet er et miljøparti. Jeg har bare lyst til å si følgende om NOx-avgiften: Vi har lagt fram et forslag for Stortinget. Vi varslet det i revidert nasjonalbudsjett. Det gjorde at de berørte næringene startet med et arbeid, fordi man skjønte at dette ble alvor. Vi vil innføre avgiften fra 1. januar 2007, men vi vil gjerne ha dialog med næringen, slik at vi får til den omstillingen som vi ønsker oss. For hele poenget med NOx-avgift er ikke i utgangspunktet kroner i statskassen, det er å få til en omstilling i miljøvennlig retning, slik at vi oppfyller de forpliktelsene vi har i Kyotoprotokollen. For alle som i utgangspunktet ikke skjønner hva NOx er, handler det altså om sur nedbør. Og det rammer oss alle, både fremskrittspartister, SV-ere og alle andre.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2000-10-10

Representanten Gabrielsen var også innom Fremskrittspartiets innlegg. Vi kan gå litt tilbake i tid: Det er riktig at da næringskomiteen behandlet næringsmeldingen i fjor, var det Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet som stod som garantister mot økt arbeidsinnvandring til Norge. Parlamentarisk leder i Høyre gjorde også et poeng av det i sitt hovedinnlegg i dag der han presenterte Høyres modell med fri arbeidsinnvandring til landet vårt. Jeg tror Arbeiderpartiet har lyttet svært mye til LO-sekretær Liv Undheim, som har sagt at vi «må beskikke vårt eget hus» først. Fremskrittspartiet er svært enig i mye av det Liv Undheim her har sagt. Vi har 70 000 ledige i vårt eget land. Vi har 66 000 deltidsarbeidende – svært mange kvinner – som gjerne skulle ha jobbet mer, og vi har tre ganger så høy ledighet blant ikke-vestlige arbeidsinnvandrere. Skal vi ikke først få dem ut i jobb før vi importerer enda flere? Og vi har svært liten fleksibilitet når det gjelder EØS-markedet. Bør ikke Ted Hanisch og hans folk konsentrere seg om å få større fleksibilitet i forhold til det europeiske arbeidsmarkedet? Selv om ledigheten her har gått ned, finnes det millioner å øse av. Jeg forstår at Høyre ikke har forstått dette med «brain-drain»-problematikken. Høyre ønsker å gi milliarder i tvungen statlig u-hjelp til den tredje verden, men så skal de knabbe fagarbeiderne. Hvordan skal folk få bygd seg opp i disse landene hvis vi knabber IT-ingeniører og helsearbeidere? Jeg så en statistikk fra Leger uten grenser her forleden som viste at vi i Norge har 16 000-17 000 leger, mens en i enkelte u-land bare har et tosifret antall leger på 4,5 mill. innbyggere, altså samme innbyggerantall som i Norge. Der er det nød, sult og sjanseløshet. Hvor er det moralske aspektet hos Høyre når man da knabber fagarbeiderne? Og hvordan skal disse landene få bygd seg opp?
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2004-04-21

Jeg er glad for at statsråden er såpass tydelig på at denne typen informasjon nå skal offentliggjøres. Jeg vil derfor stille statsråden et spørsmål: Har han tenkt å følge opp denne praksisen når det gjelder håndhevelse av miljøinformasjonsloven – at utslipp av kjemikalier og den eksakte sammensetningen av disse skal gjøres tilgjengelig for offentligheten – i og med at dette er en sak som kan danne presedens videre for hvordan man skal tolke og forstå loven som trådte i kraft fra 1. januar i år?

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2004-04-21

Jeg takker statsråden for svaret. Som han selv nevnte, skal AltInn bidra til å samordne innrapporteringer fra skatteetaten, Brønnøysundregistrene, Statistisk Sentralbyrå osv., slik at man nå utover vil se resultatene ved at svært mange skjemaer sendes inn elektronisk. Det er vel og bra. Men det er en del bedrifter som likevel ikke er fornøyde, og det er særlig de mindre og mellomstore som fortsatt må forholde seg til forskjellige elektroniske løsninger. Dette er komplisert, man har ikke kompetanse, og det er også ressurskrevende. For det andre tar man ikke selve problemet ved roten, antallet registreringsplikter eller skjemavarianter har ikke blitt redusert noe særlig. Det er vel og bra med denne 2-timersreduksjonen når det gjelder belastning på innrapporteringskravene, men Regjeringen hadde selv et mål i fjor om å redusere dette med 100 årsverk, og man klarte bare 52. Kan vi nå regne med at Regjeringen med de nye tingene som kommer inn – det blir alltid noen andre virkemidler – nå klarer å redusere med 100 årsverk og de 48 i tillegg som man ikke klarte i fjor?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2001-05-31

Jeg vil først få lov til å uttrykke at jeg er glad for at statsråden vektlegger det viktige prinsipp om å forstå det norske samfunn, som Fremskrittspartiet gjør og har gjort gjennom meget lang tid. Dette er knyttet opp til religion, og religion er nært knyttet opp til et lands kulturelle utvikling og forståelse. Men samtidig må vi ikke glemme at religion til alle tider har skapt uenighet, ja sågar krig og fordervelse, ofte under ly av misjonering og omvendelse. Jeg tror at hvis jeg sier Torquemada, Spania, så vet vi alle hva vi forbinder med akkurat det. Det jeg tror er viktig, og som jeg vil gripe fatt i i forbindelse med statsrådens innlegg, er fritaksretten. Vi har alle, i alle menigheter og innenfor alle religioner, religiøst betinget intoleranse. Vi har også klare og vel gjennomtenkte tolkningsforskjeller og regler innen kristendommen som kan tolkes som intoleranse, og som faktisk i denne sal blir det – både titt og ofte. Vi har bl.a. en menighet i Norge som kalles læstadianere. Dersom foreldre i denne menigheten bruker statsrådens skjema slik statsråden vil ha det, uten begrunnelse, skal da disse få sitt fritak, slik man lett kan forstå det her?

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2001-05-31

Jeg registrerer at Senterpartiet er overrasket over Fremskrittspartiets stillingtaken i denne saken. Jeg kan opplyse at et sentralt hensyn for oss er hensynet til integrering, særlig når det gjelder dem som kommer fra kulturer som er fjernt fra vår egen. Kristendommen er en helt sentral del av det norske samfunnet og vår historie. Vi ser at integreringspolitikken i Norge har nesten spilt fallitt. Det er dype kløfter mange steder mellom innvandrere og etniske nordmenn. Noen stikkord er kriminalitet, vold, arbeidsledighet, mistro og frustrasjon. Jeg er overbevist om at en av de viktigste grunnene til dette er at innvandrere vet for lite om norske forhold – at man får for lite informasjon, og at man har satt seg for lite inn i vår levemåte, vår historie og vår religion. At vi fritar elever fra et fag som faktisk kan bidra til å gi innvandrere forståelse for vår religion og kulturarv, må være fundamentalt feil i forhold til integrering. Dette er også bakgrunnen for at jeg ønsker at man skal være svært restriktiv med hensyn til fritak. Jeg registrerer at Senterpartiet har lagt seg på en annen linje, at man ønsker en liberalisering når det gjelder fritak. Jeg tror dette er en bjørnetjeneste overfor innvandrere, og spesielt fjernkulturelle. Ser ikke representanten Tingelstad noen problemer i forhold til integrering, ved økt fritak?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2006-11-16

Jeg må si at dette har blitt en underlig debatt. Jeg reiste denne interpellasjonen for å prøve å få klarlagt de private avtalespesialistenes plass i spesialisthelsetjenesten. Av og til blir jeg forundret. Statsråden holdt et godt innlegg, og på mange måter beroliget hun meg. Så kommer enkelte andre fra regjeringspartiene sveivende inn i salen, midt under debatten, og går på talerstolen og holder dundrende innlegg. Man åpner med å si at statsråden på en ypperlig måte har klargjort Regjeringens standpunkt, men holder så et innlegg om en helt annen sak, om et klassedelt helsevesen og det som det medfører – alt tatt fullstendig ut av sammenhengen. Representanten Jan Bøhlers innlegg hadde ikke noe med de private avtalespesialistene å gjøre i det hele tatt. Men jeg skal prøve å forholde meg til fakta. Statsråden slo fast i sitt innlegg at private avtalespesialister er en viktig del av spesialisthelsetjenesten. Hun klargjorde det. Men samtidig sier man – det er jeg litt bekymret over – at man i enda større grad skal integrere de private avtalespesialistene i de regionale helseforetakenes sørge for-ansvar. Det det kan medføre, er muligens en del av det som vi har sett bl.a. innenfor rehabilitering og opptrening, at man først ivaretar sitt, og så, når man skal kjøpe tjenester fra andre, eller sende det videre, kan man ha – jeg sier ikke at man gjør det, men man kan ha – en annen agenda enn nødvendigvis å være mest mulig effektiv. Videre har vi en uttalt målsetting i Norge om at vi skal drive dette etter det såkalte Leon-prinsippet – det laveste effektive omsorgsnivået. Da må man faktisk bruke dem som er mest effektive på kostnadssiden, og ikke minst få redusert ventetiden som mange opplever i dag. Ventetiden i seg selv er en belastning for dem som er syke. Da er det viktig at vi på en best mulig måte og mest mulig effektivt får på plass skikkelige ordninger som gjør at pasienter kan føle trygghet for behandling. Jeg skal komme med et eksempel på hvordan dette kan gjøres. Jeg vil vise til Hamar Øyelegesenter. Følgende stod i Legekunsten nr. 1/2006: «Vi har nå faktisk så godt som erstattet hele øyeavdelingen ved Sykehuset Innlandet, Hamar, sier privatpraktiserende øyelege, Kjell Morten Sætrom, som startet Hamar Øyelegesenter sammen med fire kolleger vel et halvt år etter at øyeavdelingen ble nedlagt i mai 2004. Etter ett års drift kan det konstateres at køene er borte.» Dette er et viktig supplement. Det skal ikke erstatte det som er, men vi må bruke det på en riktig og fornuftig måte, til beste for norske pasienter.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2015-12-18

Som representanten Arnstad var inne på, vil Paris-avtalen vere viktig framover. Utsleppsforpliktingane innanfor jordbruket blir absolutt viktige, då dei er innanfor såkalla ikkje-kvotepliktig sektor. Det blir spanande å sjå framover kva som kan kome ut av det. Representanten var òg inne på dette med å redusere dei geografiske forskjellane på nettleiga. Det var sett ned eit utval som gjekk gjennom dette, frå næringa sjølv. Dette utvalet gjekk nøye gjennom kva som skulle til for å få ei utjamning som var hensiktsmessig, og som ikkje var ned på halvøret omtrent for forbrukarane. Dei konkluderte med – dette er nokre år sidan, og det jamnar seg ut litt etter kvart – at 60 mill. kr ville vere nok for å få ei hensiktsmessig utjamning av nettleiga. Kvifor vel Senterpartiet då å bruke 90 mill. kr på ei utjamning der dei siste 30 mill. kr omtrent ikkje vil ha verknad?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 1998-12-14

Etter å ha hørt hovedinnlegget til representanten Tømmerås synes jeg det inneholdt en del selvmotsigelser, og grunnen til det var kanskje at man skulle forklare sin humanitet overfor asylsøkere. Det er viktig å merke seg at en samlet komite understreker at ordningen med kirkeasyl ikke har noen rettslig plass i et moderne, demokratisk rettssamfunn. Det sa også representanten Tømmerås i sin innledning. Ordningen er fra politiske myndigheters side ikke akseptert eller godkjent som en legal ordning. Justiskomiteen viser til brevet fra justisministeren av 17. november dette år, hvor det står: «Kirkeasyl er et begrep som er innført og definert av kirken. Kirkeasylet er ikke et juridisk begrep. Norsk lov gjelder innenfor kirkens bygninger, kirkens bygninger er derfor ikke et «rettstomt rom».» Når man drar inn kirkefreden og at den skal veie tyngre enn norsk lov, stiller jeg visse spørsmål. Flertallet, med representanten Ane Sofie Tømmerås i front, avviser Fremskrittspartiets forslag om å avvikle systemet med kirkeasyl som praktiseres, slik at politiet gis adgang til å pågripe personer uavhengig av bakgrunn, uavhengig av lovbrudd og uavhengig av hvilken bygning de oppholder seg i. Man kan merke seg at Arbeiderpartiet her har en dobbeltmoral, de fører en politikk som gir oppmuntring til kirkeasylanter til å fortsette å bryte norsk lov, og som belønning får man opphold på humanitært grunnlag i landet. Det er på denne måten Arbeiderpartiet mener at en human asylpolitikk i realiteten skal praktiseres.