Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2013-05-22

Regjeringa la fram ei ambisiøs klimamelding for eit drygt år sidan, som etter mitt syn rettmessig fekk mykje ros. Ho inneheldt mange nye tøffe tiltak. Sjølv om vi no ser ein nedgang i CO2-utsleppa i Noreg, treng vi ein endå kraftigare nedgang i åra som kjem. Så gjekk vi til opposisjonspartia, som vi gjorde førre gang, for å verte einige om eit breitt forlik. Den viktigaste grunnen til det er at verdien av langsiktigheit i og brei støtte for politikken som gjeld klimaendringane, er veldig stor. Situasjonen var den at vi først prøvde å verte einige med fire parti i Stortinget. Det vart vi ikkje. Så klarte vi å verte einige med dei tre opposisjonspartia Venstre, Kristeleg Folkeparti og Høgre. Resultatet talar for seg sjølv. Vi klarte å verte einig med dei tre partia. Representanten Astrup er lei seg av taktiske grunner for at han ikkje fekk med seg Framstegspartiet. Vel, eg trur at den brutale sanninga er at eit parti som ikkje trur på problemet, skapte ikkje eit godt grunnlag for å verte einige, (presidenten klubber) men vi vart einige… (presidenten klubber igjen)

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2013-05-22

For det første er det vanskeleg fordi det å diskutere med Framstegspartiet om dei spørsmåla her, er som å diskutere med eit seminar. Det er heilt ulike oppfatningar og heilt ulike måtar å seie ting på. Då må ein gå til kjelda: programma til Framstegspartiet. Programma, inkludert dei forslaga som eg tok meg bryet med å lese igjennom til landsmøtet nå, er ikkje eintydige på at ein anerkjenner menneskeskapte klimaendringar, og klimapanelet som den viktigaste vitskapelege kjelda til handling. Så lenge eg har drive med politikk, har eg vore ein sterk tilhengjar av vitskapeleg debatt og kritikk. Det er noko av grunnlaget for vitskap, og for at ein kan kome vidare. Eitt eksempel på det er rapportane om klimafølsemd, som ikkje dreier seg om å setje spørsmålsteikn ved om menneskeskapte klimaendringar fører til temperaturheving, men om kor store konsentrasjonar som fører til visse nivå av temperaturheving – det som er klimafølsemd. Det er det utruleg viktig å debattere – vi har heilt sikkert ikkje det endelege svaret. Men det er ikkje det Framstegspartiet har sett spørsmålsteikn ved. Dei har sett spørsmålsteikn ved sjølve grunnlaget (presidenten klubber) for heile politikken…

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2013-05-22

Saksbehandlinga må vere så raskt som mogleg, men så grundig som nødvendig – det er òg nødvendig å vareta grundig og god saksbehandling. Lat meg gå igjennom dei fire spora vi jobbar med i den gjennomgangen av motsegninstituttet som vil verte lagd fram av regjeringa. Det første er at vi skal ha ned tidsbruken, gjere saksbehandlinga raskare ute der 99 pst. av sakene vert avgjorde. Det andre er at vi skal tydeleggjere at statlege etatar som har motsegner, må kome inn tidleg i prosessen – dei fleste kan akseptere motførestellingar viss dei får det tidleg. Det tredje er samordning, at dei ulike statlege etatane vert samordna til eitt motsegninstitutt, som vi no skal gjennomføre forsøk med. Det siste er at vi òg vurderer fristar for saksbehandlingane, inkludert dei i Miljøverndepartementet.

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2013-05-22

Vekst og verdiskaping er viktig for å sikre velstanden i samfunnet vårt – og i tillegg for statens inntekter. En har fra Fremskrittspartiets side lenge påpekt at en må ha gode rammevilkår for norsk næringsliv og norsk industri for å skape verdier i Norge – spesielt i konkurranse med utlandet, der skattenivået og lønningene ofte ligger litt lavere. Da må en sikre at norsk næringsliv er konkurransedyktig. Vi ble derfor veldig glade da regjeringen under et annet partis landsmøte fant det viktig å si at de ville komme med en pakke for å stimulere næringslivet til å investere mer, til å drive mer forskning og til å sikre overskuddene gjennom lavere beskatning. Dessverre viste det seg at dette ikke var noe som kom til å bli fulgt opp i revidert budsjett, som Stortinget nå skal behandle. Det er noe som først skal gjennomføres under en ny regjering for 2014-budsjettet. Da blir jeg litt betenkt, for hvis en allerede nå ser at situasjonen i norsk næringsliv er urimelig eller uheldig på grunn av at næringslivet taper konkurransekraft, ville jeg tro det fornuftige var å gjennomføre tiltak nå når man har anledning, og ikke skyve løsningene et halvt til ett år fram i tid – sånn som regjeringen dessverre gjør. Det er ofte sånn at når politikere klarer å definere et problem, kommer virkemidlene for å løse problemet litt for sent inn. Her kunne Stortinget faktisk gjort vedtak som førte til at en løste problemene raskere enn det regjeringen legger opp til. Nå har vi revidert budsjett til behandling. Da kan vi endre på rammebetingelsene, vi kan gjøre endringer i skattesystem, vi kan gjøre endringer i forskningssatsingen, og vi kan gjøre endringer som stimulerer til mer investering – i tråd med det som regjeringen selv har hevdet trengs i dette landet. Da er mitt spørsmål: Ville finansministeren vært fornøyd, og ville han oppfordret stortingsflertallet til å gjøre endringer allerede i revidert budsjett – i tråd med det han sier norsk økonomi trenger?