NbAiLab/norwegian_parliament huggingface dataset:
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2016-01-13

La meg begynne med å oppfordre statsministeren til å gå hjem og lese EFTA-dommen på nytt, for det er ikke den forrige regjeringen som ble dømt. Utslippene var riktignok i forrige periode, men det var denne regjeringen som ble dømt, fordi denne regjeringen ikke var i stand til å levere en plan for hvordan man skulle sørge for å få luftforurensningen under kontroll. Og den planen finnes fremdeles ikke. Jeg vil bare understreke at denne regjeringen, altså statsministerens regjering, ikke har fremmet ett forslag om å øke engangsavgiften – for lokal forurensning – på biler, men er blitt tvunget av Stortinget til å øke den i hvert eneste budsjett. Til slutt: Jeg oppfatter ikke at byene er klar over at de nå har en mulighet til å innføre lavutslippssoner på akuttforurensende dager. Betyr dette at dersom Oslo kommune og Bergen kommune legger fram en sånn plan, garanterer statsministeren at hun vil si ja til dem?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2007-11-07

På vegne av representantene Gunnar Kvassheim, Gunvald Ludvigsen og meg selv vil jeg framsette et representantforslag om nasjonalt kompetansesenter for å motvirke helseskade knyttet til kjemikaliebruk.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2010-12-01

Bakgrunnen for denne politikken er at Norge har et stort problem med CO2-utslipp. I den såkalte referansebanen for hva Norge har lovt internasjonalt i forhold til København-avtalen fram mot 2020, er det lagt inn en reduksjon på 1 mill. tonn på Mongstad og en tilsvarende reduksjon på 1 mill. tonn på Kårstø. Hvis man skulle bygge ut andre gasskraftverk og la være å bygge ut noe på Mongstad, vil det altså øke utslippene totalt sett i Norge meget betydelig i forhold til hva vi internasjonalt har lovt at vi skal gjøre. Det er selvsagt ikke en aktuell politikk. Regjeringen ønsker velkommen et gasskraftverk med rensing i Elnesvågen. Da øker vi ikke de norske CO2-utslippene. Hvis vi kan få til det, vil vi også utvikle ny teknologi. Det er positivt, men det kan ikke komme til erstatning for gasskraftverkrensing på Mongstad.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2005-06-10

Det har vært et problem å få kommunene til å opprettholde det nominelle nivået på sin innsats når det gjelder barnehagene. Det har vært en nedgang hvert år siden vi inngikk dette forliket, og nedgangen fra 2003 til 2004 var også ganske stor. Jeg vil gjerne spørre statsråden om hvilke virkemidler det kan være aktuelt å bruke overfor de kommunene som ikke opprettholder sitt nominelle nivå. Man er helt avhengig av at de gjør det. Et annet spørsmål gjelder kostnadsmodellen, som har slått feil ut for mange barnehager. Noen barnehager tar nå ut store millionoverskudd, mens andre, private barnehager har problemer med lønnsutbetalinger og er truet med konkurs og nedleggelse. Hvilken modell mener statsråden vi bør iverksette framover for at vi skal få til en mer stabilisert drift i de private barnehagene?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2000-10-11

Det er en faktisk misforståelse. Det gjelder et forslag som er vedtatt.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2014-11-18

Jeg beklager at jeg forlot podiet. Jeg ble så revet med av forrige taler at vi måtte holde dialogen gående. Byluften i Bergen er også noe som bekymrer meg, fordi den er over grenseverdiene en del ganger. Vi har gjort flere grep i Bergen for å prøve å få bukt med dette. Et av de viktige tiltakene tror jeg er å sørge for at en får strøm fra land til flere av de skipene som ligger i Bergen havn. Det er en betydelig forurensningskilde. Så handler det også om å få flere til å reise mer miljøvennlig til jobb, enten ved bruk av lavutslippsbiler eller nullutslippsbiler, ved å reise kollektivt eller ved å gå og sykle. En del av virkemiddelbruken vi har nå, som jeg oppfatter at det er veldig stor enighet om i Stortinget, er bymiljøavtalene. Det er noe som ble påbegynt i Nasjonal transportplan av den forrige regjeringen, og som vi viderefører med liv og lyst, der en rett og slett fra statens side går inn med en statlig kapital til investeringer. Det er noe som ikke ligger like forpliktende inne i NTP, men kommunene forplikter seg til areal- og transportbruk deretter. Det vil være det viktigste virkemiddelet i denne saken.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2007-06-13

For å ha et levende demokrati er det viktig at alle velgerne benytter sin stemmerett. PC, Internett, mobiltelefoner og SMS-er tror jeg har kommet for å bli. Det er midler som vi bør ta i bruk, og som vi bør ta i bruk nå. Forslaget er tenkt som et pilotprosjekt i noen kommuner ved kommune- og fylkestingsvalget nå til høsten. I den høyteknologiske verden vi lever i, er det fornuftig at vi benytter oss av den tekonologein vi til daglig bruker, også nå til valget. Erfaringer fra andre land har vist at det er fullt mulig å gjennomføre valg bl.a. via Internett. Vi ser også hva som er mulig ved innlevering av selvangivelsen, som i dag skjer via SMS og Internett, samtidig som vi klarer å ta vare på personsikkerheten. Én av årsakene til at Fremskrittspartiet ønsker en slik ordning, er den synkende valgdeltakelsen, som vi er bekymret for, som vi også har i Norge. Særlig ser vi det blant de unge, som er den helt klare målgruppen for en slik ordning. Mange ville nok ha sagt at stortingsrepresentanter som skal ta stilling til dette forslaget, ikke er den største målgruppen. Jeg tror derfor at hvis man gjør det enklere for velgerne å stemme, er det stor sannsynlighet for at flere vil benytte seg av stemmeretten, noe som kan bidra til å snu trenden og øke deltakelsen. Når vi ser hva valgdeltakelsen i Estland har ført til – man har der hatt en økende valgdeltakelse; 5,5 pst. av avgitte stemmer ble avgitt nettopp via Internett – har vi da råd til å la være å prøve dette? Det er sikkert noen gammelmodige stortingsrepresentanter som er skeptiske til denne nye utviklingen. Så vil jeg bare minne om at dagens valgordning, med papirvalg, ikke er sikker nok, ettersom Norge senest ved siste valg fikk kritikk fra internasjonale valgobservatører. Den er heller ikke sikker nok. Hvorfor ikke sette i gang pilotprosjektet? Det bør være en tankevekker for dem som er skeptiske til stemmegivning over Internett. Avslutningsvis er nok ikke aldrende stortingsrepresentanter som skal ta stilling til dette forslaget, den største målgruppen.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2008-06-12

Når eg nemnde representanten Sandal si hyllest til handlingsregelen, var det litt meir ei oppfatning av korleis eg tolka hans eigentlege bodskap, enn at eg siterte han korrekt. Det er riktig, det gjorde eg ikkje. Representanten Sandal nemnde dette med investering, og det er for så vidt eit poeng at det er meir fornuftig å bruke pengar på investeringar enn på forbruk. Men det var ikkje det som var kjernen i mitt spørsmål. Mitt spørsmål var: Når ein bruker pengar på skatte- og avgiftslette, noko som også kan bidra til å halde prisane nede, gir det ein annan effekt på økonomien enn om ein pøser meir pengar inn i offentleg sektor, til auka byråkrati, f.eks. i fylkeskommunen? Det er det som er mitt spørsmål. Er representanten Sandal einig i at det gir ulik effekt når ein bruker pengar på skatte- og avgiftslette, og når ein bruker pengar på auka byråkrati?

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2008-06-12

Jeg merket meg det sentralbanksjefen sa, og er overrasket over at vi har en sentralbanksjef som i mine ører hørtes ut som en Høyre-mann.

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2008-06-12

Først vil jeg oppklare noe som er åpenbare misforståelser med overlegg. Fremskrittspartiet ønsker ikke å bruke opp pensjonspenger. For det første er det en brøkdel av det årlige overskuddet som vi bruker. Vi ønsker å investere pengene og kutte i forbruket på statsbudsjettet. Vi ønsker å investere pengene i fremtidig vekst, skape de forutsetningene som gjør at et næringsliv som ikke er avhengig av olje og gass, som ikke lever av olje og gass, kan skapes i Norge. Da må man altså bygge infrastrukturen - bygge veier. Man må ha lavest mulig skattetrykk, slik at næringslivet kan bli konkurransedyktig, slik at fremtidens generasjoner kan gå inn i et næringsliv og skape verdier og ikke leve som rentenister av statsråd Kristin Halvorsens overføringer i form av alle mulige sosiale ordninger. Det er ikke slik vi skaper en nasjon. Vi skal ha noe å leve av. Det er det Fremskrittspartiet ønsker. Mitt konkrete spørsmål til statsråd Kristin Halvorsen er: På hvilket grunnlag avviser hun et utenlandsbudsjett som skaper minimalt press på norsk økonomi, når vi allikevel har pengene investert i dollar i utlandet, kan handle i dollar i utlandet og få apparater til forskning, få medisinsk utstyr, politiutstyr og forsvarsutstyr til Norge, uten å skape press i norsk økonomi? Hva er årsaken til dette?
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2015-06-09

Jeg registrerer at representanten fra Høyre tydeligvis ikke har lest noen av de faglige anbefalingene som har kommet til disse sakene, at han ikke har fått med seg at regjeringen har brutt våre konvensjonsforpliktelser når det gjelder å rådføre seg med dem det gjelder, og at faggruppene – f.eks. innen habilitering – forteller at dette er så små og spinkle miljøer, og at man ikke må rive dem opp. Når det gjelder varig tilrettelagt arbeid, er det altså én gruppe som regjeringen og representanten nå vil ta ut av den statlige arbeidsmarkedspolitikken, og det er utviklingshemmede. Dette er diskriminering fordi mennesker med utviklingshemming har samme rett til arbeid som andre, og staten har en forpliktelse til å være med og betale dette. Hvis dette ikke skal gå over statsbudsjettet, men være en del av rammen til kommunesektoren, vet vi at man kommer til å måtte slåss om midler med mange andre oppgaver – og staten legger fra seg en forpliktelse de har.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 1999-03-19

Jeg skal ikke beskylde representanten Alstad for å være spesielt godt bevandret i Fremskrittspartiets program når det gjelder kulturpolitikk, eller i de standpunkter vi har inntatt her i Stortinget tidligere. Det er klart at det innenfor kulturområdet, som alle andre områder, fins noen saker som er bedre enn andre, og ressursene er selvfølgelig begrensede. Det som er et av poengene her, er at dette er en nasjonal oppgave. Det er det heldigvis bred enighet om i denne salen. Videre er det ikke minst viktig å understreke den betydelige egeninnsats som har vært ytet på vegne av disse tre seilskutene gjennom flere tiår. Dette er ikke et prosjekt som utelukkende er avhengig av offentlige, statlige krykker. Det er et idealprosjekt på mange måter, i den forstand at her er det en samhandling mellom privat innsats, fylkeskommunal og kommunal innsats, og statlig innsats. Det som har vært understreket her tidligere i dag, som er så viktig, og som det er positivt at det er allmenn oppslutning om i denne salen, er at det nå synes å bli en permanent løsning som kan sikre disse viktige nasjonale kulturskattene for Norge i tiden som kommer.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2000-01-26

Jeg takker statsråden for svaret, som gav en del opplysninger – hvordan man mener at omsorgsboliger bør være, at det er visse krav for disse, og at det også finnes en veileder for hvordan disse bygninger bør være. Men selv om det er en veileder og det bygges etter en veileder, er det visse yrkesgrupper, bl.a. de som frakter folk som blir syke, f.eks. på båre, som har store problemer med å få denne jobben utført på en fornuftig måte. Når det er snakk om kostnader, behøver det ikke bli noen stor økning av disse om en utformer en trapp på en annen måte eller setter inn en litt bredere dør. Vil statsråden se litt nærmere på dette, slik at det kan bli litt mer romslig på flere måter?

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2000-01-26

Jeg har et spørsmål til helsestatsråden. Akershus har en meget stor underkapasitet på sykehussenger. Dette er velkjent. Situasjonen er fortsatt prekær, også når fylket kjøper alle de plassene det er mulig å få tak i andre steder. Med en raskt økende befolkning – spesielt gjelder dette eldre over 60 år – har en behov for å bygge et lokalsykehus i Follo. Follo sammen med nordre Østfold har ca. 130 000 innbyggere. Samtidig må en ha et godt fungerende sentralsykehus som gir et godt behandlingstilbud, og som også skal gi et opplæringstilbud for legestudenter og andre. Er statsråden enig i at et Follo sykehus må sikres en driftsøkonomisk hensiktsmessig størrelse, samtidig som SiA får muligheten til å gi et variert og godt tilbud bl.a. til studentene?

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2000-01-26

Jeg takker statsråden for svaret, og ser fram mot at vurderingen er foretatt. Disse mulighetene som kryssjekking vil gi, vil bl.a. føre til at man vil forsterke et eventuelt nytt norsk politiorgan, som nå skal kjempe mot grensesprengende organisert kriminalitet, og det er også etter politiets eget ønske. Det tar sekunder å sjekke et fingeravtrykk, og det er viktig å få ta i bruk Kripos" hypermoderne dataregistre fullt ut. Dette er derfor positivt, og det er veldig viktig å etterkomme politiets ønsker på dette området for å avsløre kriminelle utlendinger i Norge, og for øvrig også alle andre kriminelle elementer. De asylsøkere som ikke har gjort noe galt, har jo intet å frykte, og slik sett kan fingeravtrykk bidra til å fjerne mistanke mot personer. Jeg håper også at statsråden er enig i en slik konklusjon fra undertegnede.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2007-06-07

Det er ikke bestandig like lett å vite hvordan fremtiden vil se ut. Likevel får vi tidvis visse innblikk i enkelte utviklingstrekk som skaper politiske utfordringer. Forslaget fra Venstre berører ett av disse. Vi ser alt nå at det sannsynligvis i årene fremover vil være et betydelig behov for flere kvalifiserte lærere. Samtidig som presset i arbeidsmarkedet er stort og NOKUT gir allmennlærerutdanningen strykkarakter, undres vi politisk på hvordan vi skal gi våre fremtidige skolebarn en opplæring som er fremragende, også sett med et blikk på den internasjonale kunnskapskonkurransen. Årsaken er at vi er i ferd med å «rake opp for» lærere. I år har vi også opplevd at søkningen til allmennlærerutdanningen har gått ned med hele 17 pst. Kvaliteten på søkerne er noe redusert, og årsakene er sikkert sammensatte. Det bidrar imidlertid ikke til å lette på utfordringene at årsakene til redusert søkning er uklare og mangeartede. Fremskrittspartiet mener at initiativet fra Venstre om en egen rekrutteringsplan for å sikre tilstrekkelig antall kvalifiserte lærere i grunnopplæringen i to trinn er et godt initiativ. En skulle kunne driste seg til å tro at også regjeringspartiene mente det, men det mener de altså ikke. De viser tvert imot til at det ikke vil være noe problem å rekruttere et tilstrekkelig antall kvalifiserte lærere i årene som kommer. Det skjer til tross for at kunnskapsministeren i Verdens Gang den 15. mai deler Utdanningsforbundets bekymring for lærermangelen. Det er et paradoks at Regjeringen på den ene siden er bekymret for lærermangelen når den uttaler seg til VG, men at den overfor Stortinget viser til at det ikke er noen særlig utfordring. Samtidig understrekes det overfor Stortinget at det er igangsatt tiltak som følge av behandlingen av St.meld. nr. 16, og da kan en jo merke seg at det er igangsatt tiltak for å rette opp en situasjon som Kunnskapsdepartementet mener ikke eksisterer. Det er et paradoks at Regjeringen ikke ser noe behov for en rekrutteringsplan for allmennlærere, mens man samtidig i St.prp. nr. 67, kommuneproposisjonen, selv foreslår en egen rekrutteringsplan for førskolelærere. Fremskrittspartiet er enig med forslagsstillerne i at det er viktig og nødvendig å sikre at en på lang sikt har et tilstrekkelig antall kompetente lærere. Hvis vi svikter denne oppgaven nå, vil vi aldri kunne hevde oss i den internasjonale kunnskapskonkurransen. Vi vil bli sittende igjen og fortsatt se på at internasjonale kunnskapsundersøkelser plasserer Norge langt under midten. Fremskrittspartiet mener en slik rekrutteringsplan vil bidra til å forebygge en mulig kompetansesvikt i grunnopplæringen, og vi undrer oss sterkt over at regjeringspartiene så langt virker ganske avslappet til hele problemstillingen. Jeg håper likevel at kunnskapsministeren mener alvor når han har sagt at han ønsker å følge nøye med. Det tar tid å utdanne lærere med kompetanse. Det kommer en dag da det er for sent å iverksette tilstrekkelig gode tiltak. Prisen for denne typen sommel er det elevene som må betale.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2008-11-03

Jeg hadde egentlig ikke tenkt å ta ordet en gang til. Men representanten Eia kom med noen påstander som var så uhyrlige at jeg ikke kan la dem stå uimotsagt. Representanten sa bl.a. at Fremskrittspartiet gjør barnevernet til «økonomiske modeller». Det er i beste fall historieløst, og i verste fall en påstand som bør stå for representanten Eias egen regning. For er det noe vi har kjempet for, så er det barnas rett og de svakestes rett. Innerst i våre hjerter fører vi en kamp for disse barna. Helt fra representanten John I. Alvheims tid har vi kjempet for at de barna skulle få det best mulig. Når man da sier at Fremskrittspartiet gjør barnevernet til «økonomiske modeller», ja da faller det nesten på sin egen urimelighet. At Senterpartiet ikke lytter til kommunene sine, er jo også ganske oppsiktsvekkende. For kommunene som vi har kontakt med, snakker om samarbeidet med fagteamene som ikke godt nok, særlig de små kommunene. Det var jo intensjonen at de skulle være en hjelper for de små kommunene, hvor det kanskje var bare én ansatt. De når ikke gjennom. Det er altfor mye møtevirksomhet i fagteamene, og man kommer rett og slett ikke til orde. Og når da representanten Eia viser til at fylkesmannen i Sogn og Fjordane sier at det ikke er noen samarbeidsproblemer på Vestlandet, vel da har ikke fylkesmannen i Sogn og Fjordane vært på reise rundt i kommunene verken i Hordaland eller i Møre og Romsdal. Der hørte vi andre historier. Til og med statsråden sier at samarbeidet mellom det statlige barnevernet og det kommunale barnevernet kan bli bedre. Jeg håper ikke representanten Eias historieløse syn på hva Fremskrittspartiets syn på barnevern er, blir stående. Og når også statsråden tar inn over seg at det er samarbeidsproblemer mellom det statlige og det kommunale barnevernet, regner jeg med at det kommer til å bli tatt noen grep i håp om å få bedret samarbeidet.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2003-02-26

Jeg takker statsråden for svaret, og jeg er glad for at han vil gå inn og se på denne problematikken. Det er et problem for mange pasienter plutselig å få en ny fastlege. Det er uforståelig for pasientene og også for meg – og jeg vil heller ikke akseptere det – at en datamaskin skal ta dette valget for mennesker som trenger legehjelp. For kronisk syke er dette spesielt vanskelig. Det er gjerne pasienter som har hatt sin fastlege over flere år, og familier blir plutselig tildelt ulike leger. Det er ikke vanskelig å skjønne at dette skaper problemer. De norske helselovene har så langt lagt veldig stor vekt på brukerperspektivet. Men her har man overkjørt det i sin helhet. Disse helselovene er delvis fremlagt av nåværende helseminister, og jeg trodde at også Regjeringen var en varm tilhenger av at pasientene og brukerne skal få mest mulig innflytelse på sin situasjon. Er helseministeren tilhenger av de pasientrettighetene man kan få inntrykk av foreligger i helselovene?
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2003-11-07

Eg vil berre slutta meg til at det er viktig at ein har ei seriøs saksbehandling når det gjeld bruk av gass i Noreg, som statsråden her var inne på. Min replikk er knytt til Regjeringas handtering av EØS-avtalen. Det var jo Arbeidarpartiet ved Gro Harlem Brundtland som fekk igjennom EØS-avtalen, som m.a. reduserer makta i denne salen nærmast dagleg, og som innfører meir marknadsliberalisme i Noreg. Kristeleg Folkeparti har alltid vore eit EØS-parti. Ein har godteke ulike direktiv som kjem frå EU, bortsett frå patent på liv, som ein tok dissens på. Senterpartiet og SV ønskjer ei anna tilknyting til EU enn EØS-avtalen. Kva for tankar gjer statsråden seg om det når ein ser at ein i denne saka faktisk skriv at ein ikkje lenger har styring i norsk industripolitikk på grunn av EØS-avtalen? Kva meiner statsråden då om EØS-avtalen?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2015-02-18

Jeg takker for spørsmålet. La meg starte med å si at uførereformen ble vedtatt i 2011, etter en grundig utredning i Uføreutvalget. Det kom også klart og tydelig frem i Uføreutvalgets rapport, og ikke minst i proposisjonen som ble levert til Stortinget, at hovedformålet var at det skulle bli enklere å kombinere arbeid og uføretrygd. Man skulle komme omtrent likt ut. Det betydde at noen ville komme bedre ut, noen ville komme litt dårligere ut. Det står det også i dokumentene. Det var et utgangspunkt som var godt kjent for Stortinget, og som ble fremlagt for daværende regjering. Selv satt jeg i opposisjon på det tidspunktet og mente at skattereglene kunne være et problem for enkelte i en overgangsfase. Derfor kom denne regjeringen med en overgangsordning, for å forhindre at så mange over natten skulle få en ekstra skatteøkning. Overgangsordningen fungerer tilfredsstillende og har gjort at færre enn det vi trodde da vi laget statsbudsjettet, trenger den overgangsordningen. Det betyr at det er flere som kommer bedre ut. Så vil det fortsatt være slik at noen kommer dårligere ut. Jeg er enig med representanten Andersen i at vi alle har et felles ansvar for å sørge for at intensjonene, formålet med uførereformen, blir ivaretatt på en god og riktig måte, og at man samtidig sørger for å ha en god politikk som forhindrer at folk kommer dramatisk dårligere ut med hensyn til levekår fremover.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2006-11-22

La meg først si når det gjelder beskrivelsen av norsk skole, at den heldigvis ikke er så svart som representanten Anundsen nå skisserer. Den elevundersøkelsen som det refereres til på forsiden av Dagbladet, viser at mesteparten av norske elever – mer enn 80 pst. – trives i norsk skole og har en god skolehverdag. Vi kan faglig bli enda bedre, men vi har et veldig godt fundament for at norsk skole skal kunne bli bedre. Jeg bruker mye tid ute i norsk skole, og mitt inntrykk er det er veldig gode samarbeidsforhold mellom foreldre, elever, skolens ledelse og administrasjon og lærere. Men det kan selvfølgelig godt tenkes at det finnes situasjoner der en elev føler seg urettferdig behandlet. Da er det viktig at foreldre opptrer på en måte som ikke svekker lærerens autoritet. Det betyr at man må bruke en gitt anledning til enten å kontakte skolens ledelse, skolens eier eller andre – for man må skape et tillitsforhold i en skole. Hvis man er misfornøyd med en karakter, er ikke svaret å ta med seg en advokat. Advokater har ingenting i en foreldresamtale å gjøre. Der er det foreldre, barn og pedagog som skal være til stede. Hvis man har bruk for ytterligere bistand for å løse et problem, kan ikke det løses i klasserommet. Det må løses i andre, egnede organer.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2016-01-12

Jobbsjansen er allerede styrket med 10 mill. kr. Det er et prosjekt som jeg forstår fungerer veldig bra, og jeg kommer til å besøke ett av disse tiltakene for å ta det nærmere i øyesyn. Jeg har den holdningen at det er viktig å være ute i felten og se det, føle på det og snakke med dem som er der, for å få under huden hvordan ting fungerer – så det kommer jeg til å gjøre. Jeg vet ikke helt hva representanten Karin Andersen sikter til når hun sier at jeg ikke har tro på raskere bosetting og saksbehandling. Jeg skjønner ikke hva det var av det jeg sa, som fikk henne til å dra en slik slutning. Tvert imot må vi jobbe for både å få til raskere saksbehandling og raskere bosetting, og i mellomtiden må vi også se på hvordan mottaksapparatet vårt fungerer. Et av forslagene som ligger her, gjelder dette med integreringsmottak. Det å komme raskere i gang med integreringen for dem som etter all sannsynlighet skal være her, er veldig viktig for å få folk til raskt å kunne stå på egne bein. Så her er det mange gode forslag som vi kommer til å følge opp.