Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2005-01-18

Det vi får gjere her i dag gjennom dette vedtaket som kjem til å bli gjort, er at vi får følgt opp den gjevargleda som det norske folket har vist gjennom innsamlingsaksjonar osv. Eg seier meg og heilt samd i det saksordføraren sa. Men eg vil ta opp litt dette med at det ikkje var sett noka øvre grense på 1 milliard. Frå partia sitt møte med Regjeringa blei det sagt at dersom det var behov for det, kunne det vere moglegheit for ytterlegare auke. Det som har vore aktuelt i denne samanhengen, er sjølvsagt ein førespurnad frå WHO om vaksineprogram og eit konkret prosjekt med støtte på 140 mill. kr til området. Eg vil gjerne be statsråden kommentere akkurat det. Det er ingen tvil om at det ikkje bør vere noka øvre grense i ein slik tragedie som dette. Vaksine vil sjølvsagt vere ein god del av det langsiktige arbeidet. No viser vi at vi er oppe og går med nødhjelp og overgangsbistand, men også det langsiktige må inn. Det gjeld ikkje minst dette med gjeldslette og alt det som skjer på denne fronten. Noreg må også på best mogleg måte prøve å følgje opp forslaga til Englands finansminister. Vi veit at t.d. Indonesia bruker mange, mange pengar på å betale gjeld - utan at det har vore oppe til nokon gjeldskontroll, er det ingen tvil om at delar av den gamle Suhartos gjeld er diktatorgjeld som millionar av menneske i Indonesia lir under kvar dag. Då må det vere moglegheiter for å få til eit engasjement. Då må det også vere moglegheiter for at Indonesia skal sleppe å betale meir på gjelda enn dei bruker på enkle ting som husbygging og skolegang. Det håper eg at vi kan få nokre kommentarar om frå statsråden. SV sluttar elles fullstendig opp om det som ligg føre her.

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2005-01-18

Jeg hadde egentlig ikke tenkt å forlenge debatten, da Morten Høglund på en utmerket måte har gjort rede for Fremskrittspartiets syn på det området vi behandler i dag. Det som fikk meg til å ta ordet, er det Bjørn Jacobsen snakket om angående herre-knekt-forholdet, og hvordan man prøver å utligne dette. Thorbjørn Jagland var også inne på at årlig bistand til Afrika kanskje ikke har hjulpet Afrika opp et nivå, at man kanskje burde se på andre måter å gjøre det på. Når det så gjelder land til land-bistand, som også Inge Lønning var inne på, virker det for meg som om det er herre til herre-bistand, som et apropos til det Bjørn Jacobsen var inne på, herre-knekt. I stedet for å hjelpe knekten opp på herre-nivå vil en herre til herre-bistand holde knekten nede for å opprettholde herrens posisjon. Det vil også i mange tilfeller opprettholde gapet mellom fattig og rik. Når det gjelder nødhjelp, er vi vel alle enige om at der bør vi yte, men i den tragiske situasjon vi har hatt med tsunamibølgen som har herjet, har man også fått den tilbakemelding fra de land som nå får nødhjelp fra oss, at man ønsker hjelp til å bygge opp infrastruktur for å yte hjelp til selvhjelp - det er det man egentlig ønsker. Jeg tror at en direkte bistand til akkurat det formålet og der det er behov, er det beste. Det er en ting som vi kanskje er uenige om. Et annet problem når det gjelder det emnet vi snakker om i dag, er egentlig dobbel administrasjon og mangel på samordning. Jeg har bl.a. vært i flyktningleirer i Afrika hvor flere hjelpeorganisasjoner har hatt tilhold i samme leir og gjort det samme. Så er da spørsmålet: Hvordan fordeler vi det vi yter? Nivået er vi nok uenige om, men hvordan skal fordelingen være? Jeg tror at en fordeling gjennom frivillige organisasjoner under kontroll vil være effektivt, også gjennom FN. Men FN består av mange ulike hjelpeorganisasjoner, og derfor må man kanskje gi føringer, iallfall en avklaring av på hvilken måte hjelpen kan ytes og best komme fram til dem som trenger det.