NbAiLab/norwegian_parliament huggingface dataset:
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2011-04-06

En god ting med at saken har tatt lang tid, er at jeg tror at hver stein er snudd. En skal aldri si aldri i en sånn sak. Det kan hende at det er noe som ikke er vurdert, men jeg tror alle sider ved dette, både kostnader og de ulike miljøsidene, er veid veldig grundig opp mot hverandre. Jeg gir Bredvold honnør for å framføre argumentene for det ene alternativet, som altså har bred oppslutning i Hamar-området, på en god måte. Jeg setter egentlig ikke spørsmålstegn ved noen av argumentene, men de må altså veies opp mot argumentene som er knyttet til den betydelige ulempen for internasjonalt anerkjente våtmarksområder, som peker i motsatt retning. Det kan ikke være likegyldig når Norge slutter seg til internasjonale konvensjoner. Vi kan ikke etter eget forgodtbefinnende bare bryte dem. Så man må altså veie disse to hensynene opp mot hverandre.

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2011-04-06

La meg først gi spørreren rett i at denne saken har tatt lang tid. Jeg har betydelig forståelse for den frustrasjonen som mange i Hamar-regionen føler ved at saksbehandlingen her går sakte. Men grunnen er at det er en veldig viktig sak, en sak hvor en nokså klar lokal oppfatning står mot internasjonale prinsipper som Norge har forpliktet seg til. Det er ingen lett avveining mellom disse. Som kjent har Miljøverndepartementet fått innsigelser mot begge de to kommuneplanalternativene som foreligger. Innsigelsene mot alternativ A, som følger dagens E6-trasé, er begrunnet i hensynet til naturverdier og økologisk balanse i Åkersvika naturreservat. Innsigelsene mot alternativ B, som går utenom deler av naturreservatet, er begrunnet i jordvernhensyn. Støymessig kommer de to alternativene ganske likt ut. Jeg har fått mange henvendelser, både fra enkeltpersoner og fra institusjoner i Hedmark, om denne saken. Så det er en sak det er stort engasjement for. Jeg synes det er veldig viktig at alle berørte får sagt sitt. Jeg tror det å ta en riktig avgjørelse her er viktigere enn akkurat hvilken dag avgjørelsen tas. Miljøverndepartementet er nå inne i en prosess med andre departementer, framfor alt selvfølgelig Samferdselsdepartementet og andre som er sentrale i saken, for å finne den riktige løsningen. Men til syvende og sist er den avgjørende avveiningen her mellom et våtmarksområde som har Ramsar-status, og som vil bli negativt berørt av det ene alternativet, og lokale hensyn, som særlig er knyttet til jordvern, og som peker i motsatt retning. Det er ikke noen lett avveining mellom internasjonale forpliktelser og lokale oppfatninger.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2002-06-18

Representanten Arnstad tok opp det helt vesentlige, og jeg skal lese det. Det står på side 34 i innstillingen at flertallet, de fire partier, «mener at det på nåværende tidspunkt ikke bør gis noen fullmakt til nedsalg av statlige eierandeler. Flertallet mener at før eventuelle nedsalg blir vurdert, må Regjeringen ha en plan for å styrke det private eierskapet, dels gjennom rammevilkår», og dels gjennom disse forskjellige fondskonstruksjonene som nevnes. Fremskrittspartiet er vel det partiet som ligger nærmest Regjeringen, og som kan være en garantist for et visst nedsalg eller utsalg. Da snakker jeg om ikke-strategiske selskaper, for i de strategiske selskapene setter vi en nedre grense på 34 pst. Det er absolutt et minimum. Men det er to pilarer. Vi må bedre rammebetingelsene for det private næringslivet. Det går på formuesskatten, så her har jo Regjeringen muligheter i inneværende stortingsperiode å komme med forslag, slik at vi får like vilkår for utlendinger og nordmenn som ønsker å investere i norsk næringsliv, slik at ikke avkastningen for nordmenn blir dårligere. Så har vi den andre pilaren som går på forskjellige fondskonstruksjoner. Statsråden nevnte et utvalg som er på gang, og fondering av tilleggspensjonene, men han nevnte også Argentum, og det finnes flere muligheter. Det næringslivstopper sier, er at fondskonstruksjoner med profesjonelle styrer og vedtekter uavhengig av statsmakten kan behandles likt med private, institusjonelle investorer. Man ser ikke på dette som staten. Hvis Regjeringen kan komme oss i møte på disse punktene og legge fram en plan som ivaretar disse to pilarene, slik at også norske interesser kan være med og konkurrere om norske virksomheter, slik at avkastningen til skattebetalerne blir bedre og vi får et bedre og større norsk eierskap, er det i tråd med det Fremskrittspartiet ønsker.

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2002-06-18

Representanten Momyr spør om SV er villig til å bidra til at næringslivet kan få gode rammevilkår. På det spørsmålet er svaret et ubetinget ja. Det er klart at næringslivet skal ha gode rammevilkår. Så er spørsmålet: Hvilke typer rammevilkår er de beste for næringslivet? Der er nok oppfatningene noe forskjellige i Høyre og SV, etter det jeg har erfart fra tidligere behandlinger. Men jeg vil understreke at det er ikke bare rammevilkår direkte rettet mot bedriftene som er viktige for å få bedrifter i Distrikts-Norge til å overleve. Det er en rekke andre faktorer – som infrastruktur, kommuneøkonomi, det å opprettholde butikken osv. – som også er avgjørende for at bedrifter skal kunne bestå, for det er en sammenheng mellom alt sammen. Men vi er villige til å diskutere ordninger med alle partier i Stortinget for at norsk næringsliv skal ha mulighet til å konkurrere og ha mulighet til å opprettholde arbeidsplasser både i byer og på landsbygda.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2010-06-03

Først av alt, takk for en god debatt. Men jeg må få lov til å si at det har nærmet seg et norgesmesterskap i vikarierende argumenter. Når du hører representanten fra Sosialistisk Venstreparti forklare hvorfor dette må ta tid, og at Statkraft kanskje må se på sin portefølje, eller når representanten Heggø fra Arbeiderpartiet nærmest prøver å skape et inntrykk av at Fremskrittspartiet ønsker å transportere fossefall fra Norge til utlandet, begynner det å bli relativt merkelig. Så vidt jeg vet, har Norge solgt seg ned i bl.a. Telenor – apropos det å få inn privateiere. Så vidt jeg vet, går det fortsatt an å ringe i Norge, selv om Telenor er et delvis privatisert selskap. Så vidt jeg vet, driver Statoil fortsatt sin virksomhet i henhold til det staten ønsker, til tross for at man har solgt seg ned i selskapet. Man må ikke bare bruke vikarierende argumenter her, men prøve å se på den faktiske interpellasjonsteksten og hva jeg stiller spørsmål om. Jeg stiller spørsmål om følgende: Når kan Statkraft få et svar på sin forespørsel? Jeg har ikke sagt noe om hvor mye egenkapitaltilførsel som bør komme til selskapet, men jeg har sagt at staten som eier må i hvert fall kunne gi et svar til en av Norges største og viktigste bedrifter innenfor fornybar energi. Det er jo det profesjonelle eierskapet det dreier seg om. Når representanten Terje Aasland henviser til SAS-saken, er ikke den saken noe kroneksempel på glitrende eierskap fra statens side. Nei, SAS er jo et selskap som har turet godt framover, der vi flere ganger har fått nye forespørsler om å tilføre ny kapital fordi man i selskapet ikke har lyktes med omstillingsprosessene. Ellers stiller jeg meg fullt ut bak det bl.a. representanten Svein Flåtten henviste til. Ja, vi må kunne se på kapitalsituasjonen for Statkraft også på andre måter. Derfor framstilte jeg i mitt innlegg en rekke forskjellige måter man kan gjøre det på, hvis det er det man ønsker. Men problemet er at selv om statsråden sier at de snakker med Statkraft, kan det se ut som om det er forskjellige signaler som kommer – ikke minst når budskapet som statsråden sender, kanskje ikke blir mottatt på den måten statsråden ønsker. For selskapet selv sier jo at de mest sannsynlig ikke har gått inn i en del prosjekter som følge av at man mangler en avklaring. Det er jo avklaringen som nå må komme. Det er ingen vesentlig forskjell mellom situasjonen knyttet til Hydros oppkjøp av Vale S.A. og den situasjonen som Statkraft faktisk står oppe i. Begge to ønsker og trenger en avklaring, og det minste staten kan gjøre, er å bruke kortere tid og gi styret sitt svar på forespørselen.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2011-12-07

Representanten Langeland er godt kjent for sin entusiasme hva angår lyntog. Personlig har jeg langt større tro på Uelands beskrivelse av lyntogsatsingen, hvor han mener at det norske folk blir ført bak lyset. Vi har sett tidligere at SV har fattet landsmøtevedtak om en jernbane fra Kirkenes til Russland, noe representanten Langeland stemte nord og ned i denne sal etter forslag fra Fremskrittspartiet. Skal vi forstå representanten slik at lyntog er flott for alle i sør, mens vi i nord ikke engang skal kunne få på plass et godstog? Eller er Finnmark og Nord-Norge for en uinteressant bortekamp å regne for representanten?

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2011-12-07

Eg vil takka vår utmerkte leiar for eit godt innlegg. Han viste seg òg å vera ein god fotballspelar, og når han speler på lag med SV, så vinn han! Så no har eg to utfordringar til representanten Hareide. Den eine går på: Då Hareide sat i regjering, løyvde samferselsstatsråden frå Venstre 1,3 mrd. kr til jernbane. No løyver denne regjeringa 12,5 mrd. kr til jernbaneformål – er det ei positiv utvikling? Kan Hareide tenkja seg å vera med SV på ein sveitsisk modell, der me bruker bensinavgifta? Det var det eine spørsmålet. Det andre spørsmålet går på vedlikehald. Riksrevisjonen seier at den modellen som Kristeleg Folkeparti var med og innførte, kostar mykje meir pengar, har meir byråkrati og fører til dårlegare vedlikehald. Bortimot 300 mill. kr taper me på den modellen – eller 5 mil med midtrekkverk. Ønskjer Hareide at det skal fortsetja?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2012-03-07

Igjen føler jeg at vi er på bølgelengde og er enige i denne saken. Jeg ser òg i forbindelse med vedtaket om at fag i ungdomsskolen skal praksisrettes ytterligere, at dette er en gyllen mulighet for virkelig å ta dette i bruk og dermed gi elevene et bedre grunnlag for økonomiforståelse. Men jeg kjenner også til at det faktisk ikke er så uvanlig at statsråden til tider, når det er noe hun virkelig mener, får departementet til å sende ut et brev med et ønske om hvor viktig hun synes enkelte ting er. Da lurer jeg på om statsråden vil informere Skole-Norge – f.eks. gjennom et brev – om hvor viktig hun synes dette er, også sett i lys av praksisretting av fag på ungdomsskolen.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2009-12-08

Jeg setter også stor pris på Kristelig Folkepartis engasjement for fattigdom. Det deler vi. SV er også utålmodige. Jeg har jo nå litt erfaring både fra posisjon og fra opposisjon, og vet at jeg har fått til atskillig mer i posisjon enn det jeg gjorde i opposisjon, da Kristelig Folkeparti satt i regjering. Det gjelder bl.a. løftet i bostøtten og i de laveste ytelsene i folketrygden som vi har fått til nå, som faktisk er et milliardløft for de aller fattigste. Det er viktig. Men vi skal jobbe videre med nye tiltak. Spesielt når Regjeringen nå skal gå gjennom Fordelingsutvalgets innstilling, er det kjempeviktig å få på plass flere tiltak. For det er behov for det. SV skal være drahjelp for disse tiltakene, og inviterer også til samarbeid om det når vi skal jobbe fram store, mer strukturelle tiltak og enkelttiltak i forbindelse med behandlingen av Fordelingsutvalgets innstilling.

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2009-12-08

Jeg vil åpne med å si at jeg synes det hadde vært fint om Venstre også hadde vært i komiteen, for jeg tror Venstre har mye å bidra med på mange av disse områdene. Men jeg vil gi Venstre muligheten til å svare på dette spørsmålet om sykelønn, om Venstre ønsker, i likhet med Regjeringen og flertallet, at man ikke skal gå løs på arbeidstakernes rettigheter i sykelønnsordningen i den jobben vi nå skal gå inn for å få ned sykefraværet, få vekk sykdom og få folk tilbake til arbeidslivet. Og det andre spørsmålet jeg har lyst til å stille Venstre, er dette: Både SV og Venstre er partier som er veldig opptatt av at folk skal kunne flytte på seg over landegrensene og jobbe i ulike land, men en av tingene som vi er veldig opptatt av der, er tiltakene mot sosial dumping. Vi ser at andre borgelige partier er imot disse tiltakene, fordi de hindrer konkurranse på lønn – altså at rengjøringsarbeidere og snekkere skal gå ned i lønn for å beholde jobben sin når det kommer billige, utenlandske arbeidstakere. Er Venstre enig i det?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2008-12-15

Da vi holdt på med det store barnehageforliket, var SV veldig opptatt av søskenmoderasjon og inntektsgradert foreldrebetaling – så opptatt av det at vi faktisk for første gang i historien fikk en forskrift til behandling i Stortinget. Nå viser det seg at det er svært mange kommuner som ikke har innført inntektsgradert foreldrebetaling og heller ikke søskenmoderasjon. Hvorfor har ikke SV vært tydeligere og mer på banen når det gjelder dette? Har de allerede glemt at de jobbet så mye med dette? Glemte de det så snart de kom innenfor regjeringsdørene?

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2008-12-15

I mitt innlegg fortalte jeg om den ungdommen som på grunn av mangel på tiltak har blitt plassert en hel måned på et hotell i Oslo, uten tilsyn av det offentlige barnevernet. Guttens advokat betaler dagpenger til ham, slik at han har noe å leve for. Mener statsråden at det er bedre å plassere en ungdom på hotell framfor å bruke private barnevernsinstitusjoner som har både et godt tilbud og plass?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2004-01-28

Hvor mye regner da statsråden med at han vil ytterligere belaste bilistene? Først så har man en gevinst på 40 mill. kr her, og så får man en gevinst ved at en del må betale to ganger.

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2004-01-28

Norge har i de hemmelige engasjementsreglene for stabiliseringsstyrken i Irak unntatt seg fra det som omhandler maktbruk, med unntak av selvforsvar, som statsministeren presiserer. De reglene som danner grunnlaget for Norges unntak, er ukjent for Stortinget. Men gjennom den debatten som har framkommet i mediene de siste dagene, kan det synes som om stabiliseringsstyrkens oppgave er vesentlig videre enn Norges unntak. Mener statsministeren at dette betyr noe for det humanitære inntrykket Regjeringen har skapt rundt det norske bidraget, de oppgavene stabiliseringsstyrken – som vi faktisk er en del av, med våre unntak – gjør i Irak, og dermed også for andres inntrykk av stabiliseringsstyrken i Irak som noe annet enn en humanitær operasjon?

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2004-01-28

Overraskelsen var ikke at seilingsledene ble innført, men at de ble innført bare fra Vardø og til Nordkapp. Jeg tror mange av oss har tenkt at når det først skulle skje, skulle man også ta med de to områdene som statsråden selv nevner, som har vært utsatt for trafikk som har gått nær kysten, nemlig Røst og Stad. Jeg forstod også Kystverket dit hen at man ikke trengte seilingsleder andre steder, og jeg er derfor glad for at statsråden nå sier noe annet, at spørsmålet om seilingsleder også utenfor Lofoten og utenfor Stad vil bli vurdert videre. Jeg ser da fram til å få den bebudede stortingsmeldingen. Vi får håpe at den kommer tidlig i 2004 og ikke sent i 2004, for det er klart at dette vedrører spørsmål som fort kan bli akutte, og som et minimum bør vi vel ha som målsetning å få de seilingsledene på plass før neste vintersesong.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2004-12-07

Jeg ble ikke helt klok på det svaret jeg fikk fra statsråden i stad. Det svaret vi fikk fra departementet i forbindelse med arbeidet med budsjettinnstillingen, var at det skulle foretas en ny full gjennomgang i 2005 av situasjonen for alle vrak. For meg ser det ut som om det er omtrent det samme som man gjorde i 1997. I 1997 konkluderte man med at det var en rekke vrak hvor man trengte å iverksette tiltak. Jeg er litt redd for at det som er i ferd med å skje her, er at vi har flyttet en enhet fra ett departement og over i et annet departement, at man ikke tar med seg de faglige vurderingene, og at man gjør alt på nytt. Resultatet av det er at nødvendige tiltak blir utsatt. Det foregår overvåkning av seks vrak. Fra det vraket som ligger ved utløpet av Namsen, har man observert at det pipler olje. Da burde vel tiden være kommet til å trekke den konklusjonen som man allerede trakk i 1997, at man bør sette i verk tiltak.

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2004-12-07

Alle replikker fra Høyre i dag illustrerer det faktum at skal vi få til en jernbanesatsing etter valget, er vi helt nødt til å ha et flertall som gjør at Fremskrittspartiet og Høyre ikke lenger har makt i samferdselspolitikken. Det jobber vi for hver eneste dag, for vi står for våre prioriteringer. Ja, vi synes det er jernbanens tur. Som komiteens leder så malende har talt i dag – han har sagt at jernbanen har vært forsømt i tiår. Det er jeg helt enig i. Nå er det jernbanens tur. Det skal vi jobbe for hver eneste dag fram til valget, og så skal vi sørge for at de som ikke liker jernbanen, ikke skal få lov til å ha den avgjørende innflytelsen over den jernbanepolitikken vi skal jobbe for i framtiden.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2000-01-12

Jeg takker igjen for svaret. Men jeg må få lov til å si at jeg ble litt skuffet, og jeg vil nesten påstå at det ligger noen motsigelser i det som statsråden nå framsatte. Også i det forrige spørsmålet som statsråden fikk, om miljø og dieseldrevne biler, sa statsråden at det var et overordnet mål å få til et bedre miljø ved transport. Statsråden sier i sitt første svar til meg at redusert piggdekkbruk og områder rundt det skal prioriteres for å få ned svevestøvkonsentrasjonen. Da er det litt merkelig at statsråden på en positiv måte går inn for å legge en europavei gjennom et tettbygd strøk og en by, når vi vet at det i Steinkjer og i området rundt er veldig stor konsentrasjon av tungtransport, tømmertransport osv. Å fjerne bruken av piggdekk i Steinkjer og områdene rundt er ikke så enkelt som i resten av landet. Jeg må si at jeg er litt skuffet, og jeg vil gjerne spørre statsråden til slutt: Er dette Regjeringens miljøarbeid?

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2000-01-12

Mitt spørsmål går til undervisningsministeren. Jeg skal love ikke å spørre om gasskraftverk. Ved Høgskolen i Rogaland er situasjonen at rundt 100 ansatte må jobbe i brakker. Studentene trør nesten oppå hverandre. I lengden er situasjonen uholdbar. Det haster med det nybygget som har vært diskutert i flere år, men som en ennå ikke har fått prosjektmidler til. Mitt spørsmål er ganske enkelt om undervisningsministeren nå vil legge sin tyngde inn for å få fortgang i dette prosjektet? Jeg hadde håpet at vi kunne få til et resultat ved hjelp av vår felles tyngde.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2003-11-04

Jeg har to spørsmål til statsråden. Det første: Da man bygget firefelts motorvei i nordfylket i Vestfold, ble den faktiske trafikkøkningen 7 pst. det påfølgende året. Det var langt mer enn man hadde trodd. Hva tror statsråden at trafikkøkningen vil bli som følge av denne parsellen? Det var det første spørsmålet. Det andre spørsmålet er i forhold til de vurderingene som partiet Venstre gjorde i forbindelse med behandlingen av Nasjonal transportplan for inneværende periode, som gikk på at rekkefølgen på jernbaneinvesteringer og veiinvesteringer i dette området burde gjøres på en slik måte at man økte jernbanens konkurransefortrinn. Hvilke tiltak ser nå samferdselsministeren for seg må til for å få opp konkurransekraften på Vestfoldbanen?

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2003-11-04

Jeg er glad for at statsråden maner til edruelighet når det gjelder trafikksikkerhetsspørsmål. Jeg synes det i denne sammenhengen også er grunn til å huske på at et av de land i verden som har flest drepte i trafikken, er USA, og det er vel vanskelig for Fremskrittspartiet å påstå at de står veldig langt tilbake når det gjelder veibygging. Så det er også andre ting som skal til. Men jeg har et spørsmål til statsråden. Jeg blir litt forferdet hvis det er slik at mer bompenger på E18 er det eneste tiltaket som skal til for å øke konkurransekraften på Vestfoldbanen. Sist man gjorde det, da man bygde E18 i nordfylket, gikk jernbanetrafikken dramatisk ned, og veitrafikken vokste. Hvilke tiltak vil statsråden sette i verk for å få opp konkurransekraften på Vestfoldbanen?
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 1999-06-03

Jeg tror faktisk at Fremskrittspartiets statsskrekk er mye, mye større enn Sosialistisk Venstrepartis markedsskrekk. Det er faktisk slik at jeg på en rekke områder tror at markedet er den riktige regulatoren, men skal den være det må det også være visse spilleregler. Jeg tror ikke på den frie konkurranse, jeg tror på en konkurranse som har visse spilleregler å følge, slik at det fungerer. På telesektoren er det veldig viktig at det er slike spilleregler, hvis ikke, vil det bli ulike typer tjenester og priser over hele landet. Jeg tror at det gamle Televerket faktisk gjorde en god jobb som forvaltningsbedrift. Så ble det AS – det stemte vi imot, det burde vi kanskje ikke gjort den gangen – og også som statsaksjeselskap har de gjort en god jobb, lenge før konkurrentene kom inn og lenge før man så perspektivene og hvor tøff konkurransen ville komme til å bli. Prisene gikk nedover og tjenestene ble bedre. Det er ganske fantastisk. Egentlig burde Fremskrittspartiet gå i seg sjøl og undre seg på hvordan det er mulig at et statsselskap i et land som har vært så vanskelig å bygge ut som Norge, kan være landsomfattende og være blant dem som har de billigste og noen av de beste tjenestene i Europa. Hvordan kan det være mulig? I Fremskrittspartiets ideologiske verden burde det egentlig være en absurditet, men jeg tror ikke de akter å bruke tid på å tenke gjennom det, for de har en slags fobi som går ut på at alt staten gjør, må bli galt. Jeg tror markedet har sin rolle å spille, men jeg tror ikke det frie markedet nødvendigvis er det beste. Jeg tror det markedet som har spilleregler å følge, er det markedet som kan føre til at vi får et godt samfunn å leve i, og at vi får reguleringer som gjør at vi ikke får de aller mest negative utslagene av de frie markedskreftene. De tar nemlig ikke noen menneskelige eller samfunnsmessige hensyn. Det er der vi er nødt til å gripe inn.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2008-02-14

Nei. Det er klart at det er behov for en differensiert tilnærming til dette. Vi har et langstrakt land med forskjellige utfordringer. Det som er viktig, er å sørge for at vi, særlig der det er stort press, ivaretar flertallets behov for tilgang til strandsonen, og at vi sikrer at man ikke kan gi så stor adgang til dispensasjoner som mange kommuner har gitt i dag. Så svaret er at sjøl om loven ikke er lagt fram ennå, er det klart at det vil bli lagt opp til en differensiert politikk.

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2008-02-14

Jeg har merket meg de ulike synspunktene som har kommet fram i behandlingen av denne saken når det gjelder det som er å betrakte som å bli syk, utover normal graviditet. Jeg er veldig opptatt av at vi skal se på dette i de vurderingene vi nå gjør, slik at vi får også dette med i den totale gjennomgangen. For det bør jo ikke være slik at fordi man er student, får man ikke nyte godt av de ordningene som vi ellers har i samfunnet.