Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2014-03-04

Først en stor takk til interpellanten for å ta opp et veldig viktig tema. Trafikksikkerhet er det aller viktigste for oss. Folk skal være trygge når de kjører på norske veier, de skal vite at de kan komme fram med livet i behold, og at veiinfrastrukturen er så god at den ikke utgjør en fare. Tiltakspakken basert på Nasjonal transportplan når det gjelder trafikksikkerhet, er snart ferdig og vil bli presentert. Jeg vil sørge for at den også blir omtalt i revidert budsjett, slik at Stortinget kan gi tilbakemeldinger på om de mener at Nasjonal transportplan på området trafikksikkerhet blir fulgt opp slik som en ønsker og forventer. Dette er et tema som har opptatt både meg og regjeringen fra dag én i regjering. Vi var raskt ute med å øke bevilgningene til tunnelsikkerhet – vi økte med over 50 pst. Vi økte bevilgningene til vedlikehold av veinettet, og vi økte også bevilgningene til Statens vegvesen direkte inn mot kontrollvirksomhet. Bare på det siste ser en forskjell på hvilken regjering som styrer. Denne vinteren vil det sannsynligvis bli gjennomført fire ganger flere kontroller av tunge kjøretøy enn forrige vinter. Det handler om politiske signaler, og det handler om prioriterte midler. Jeg har deltatt på flere kontroller selv, og jeg har møtt Vegvesenet mange steder i landet for å snakke om dette. Jeg er veldig glad for det engasjementet en ser fra Vegvesenets folk, og de initiativene de selv tar til å forbedre systemene, melde tilbake til oss om hva slags ønsker de har, for at de skal kunne jobbe bedre på sin arbeidsplass. Vi har også varslet en rekke grep, og jeg kommer til å ta opp en del av de tingene her. Trafikksikkerhet handler om mange momenter, både om veiens beskaffenhet og om hvordan vi sikrer den. Det handler om hvordan vi vedlikeholder den, og det handler om sjåførenes ferdigheter og holdninger. Jeg kommer til å fokusere på tungtransport, fordi det også var det interpellanten brukte mest tid på. Det betyr ikke at de andre tingene er glemt, men jeg vil komme tilbake til dem ved andre anledninger. Norske vinterveier er ganske krevende for trafikantene, ja norske sommerveier kan også være ganske krevende når en tenker på bredden på en del av veiene. Selv våre europaveier mangler gul midtstrek en del steder. Slik ønsker ikke jeg at det skal være, men det tar tid å utbedre det, dessverre. Så er det også utfordringer med kjøretøyene på veiene. Veldig mange transportører, veldig mange sjåfører, er flinke, men det finnes i økende grad – opplever jeg, i hvert fall – trafikkfarlige kjøretøy med sjåfører som ikke har de kjøreegenskapene de burde hatt på norske veier. Det er både norske transportører og et større innslag av utenlandske transportører som slurver. I og med at problemene er sammensatte og knytter seg til ulike forhold, f.eks. veinett, vær, føreforhold, trafikkvekst og kunnskapen til dem som kjører på veiene, må vi også ha et veldig bredt grep når det gjelder hvilke tiltak vi setter i gang. Vi har alt varslet flere tiltak, og vi har satt i gang flere tiltak allerede. Dette er det også bra at Stortinget engasjerer seg i. Med hensyn til vei- og infrastrukturtiltak er en kjent med at Statens vegvesen har en landsdekkende standard for vinterdrift. Det har en hatt en stund. Det er viktig at de følger den standarden de har satt, men det er også viktig at de kartlegger spesielle problemstrekninger vinterstid og ser på hvilke ytterligere utbedringstiltak som kan gjøres. En del utbedringstiltak, f.eks. på E39 i Vest-Agder, vil ta tid, for det handler om å bygge bedre vei. Men det å sørge for at en drifter den bedre inntil ny vei er på plass, er også viktig, og der ser en på grep for hvordan en skal være på plass tidligere når en ser at snøen kommer, f.eks. at Utrykningspolitiet og Vegvesenet setter seg ned og ser værmeldingen sammen. Det er noe av det vi har snakket om, og som de skal etablere som rutine, rett og slett for å kunne være i forkant av været, istedenfor først å komme når en ser at det fysisk snør. En annen ting som vi diskuterer og kommer til å gjøre noe med, er flere oppstillingsplasser for tunge kjøretøy. Når man har kontroller i dag, blir de få parkeringsplassene som er langs veien, raskt fylt opp, og det betyr at kontrollen må avbrytes. Det kan ikke være sånn. Vi må sørge for at det er tilstrekkelig med parkeringsplasser både ved grenseovergangene våre og der en har hyppige kontroller, sånn at en faktisk har rom for å gi biler kjøreforbud og la dem bli stående. I dag kan en spekulere i at få biler stoppes fordi parkeringsplassen fylles opp, og så går trafikken som normalt etterpå. Fordi en del kontrollstasjoner ved grenseovergangene stenger når arbeidstiden er slutt kl. 16, vet useriøse aktører når det er fornuftig å komme inn i landet ut fra deres perspektiv. Fra vårt perspektiv må vi sørge for at det er grensekontroll hele døgnet, sånn at ikke noen kan spekulere i åpningstidene til Vegvesenet. Vi må også jobbe for å få etablert flere døgnhvileplasser for yrkessjåfører. Vi skal ha et møte sammen med bensinstasjonsaktørene og andre i bransjen nettopp for å se hvordan vi sammen med dem kan etablere flere steder. Det er naturlig at en ser på muligheten for å ha både drivstoff, mat og andre tilbud når en først har en hvilestasjon, og at det ikke bare blir normale rasteplasser uten noe tilbud. Men her mener jeg at staten ikke skal være den som har ansvaret for driften av bensinstasjoner. Det er de kommersielle aktørene. Men vi må ta initiativ, slik at de også ser muligheter. Vi må se hvordan vi kan legge bedre til rette for at de får lov til å bygge dette uten for mange problemer fra myndighetene. Vi må sørge for at vi får mer effektive kontroller. Noe av det jeg har observert, er at det brukes mye tid på papirarbeid når en er på kontrollene. Derfor er det viktig at en får automatiske, eller digitale, verktøy, sånn at en kan krysse av på en iPad eller lignende og redusere unødvendig papirarbeid. Vi skal sørge for at det blir utviklet og forbedret kontrollteknologi, f.eks. automatisk skiltavlesing, sånn at vi kan registrere biler som har vært problembiler før, og lettere stoppe dem, og ikke stoppe alle de som gjennom mange kontroller har vist seg ikke å ha problem. Det er viktig at vi bruker tiden på dem som er utfordrende. På samme måten kan vi etablere et system som avdekker feil og mangler på f.eks. bremser på kjøretøy ved hjelp av varmesøkende kamera. Alt dette forenkler hverdagen for dem som jobber her, og forenkler i tillegg hverdagen for dem som har alt i orden. Så må vi forbedre samhandlingen mellom kontrollinstansene. Jeg har allerede hatt møte med politisk ledelse i Justisdepartementet og representanter for Utrykningspolitiet, Politidirektoratet og Vegdirektoratet for å se hvordan en kan samkjøre deres arbeid bedre. Det betyr også at en del av regelverket må forenkles, sånn at Vegvesenet kan utskrive de bøtene som man i dag trenger å få en politipatrulje på plass for å gjøre, f.eks. hvis det jukses med hviletid og fartsskriver. Det er meningsløst at en må hente politibil for å skrive ut en bot når det er bevist fra Vegvesenets side at kriminaliteten er begått. Derfor må vi sikre nødvendige hjemler og endringer i lovverket. En av de tingene vi jobber med, er hensiktsmessige tvangsmidler for å stoppe kjøretøy, eller immobilisere kjøretøy, f.eks. bruk av hjullås. Det er helt rart, synes jeg, at det ikke allerede er på plass. Nå er det et prøveprosjekt på Sørlandet. Vi ønsker i regelverket å gjøre det mulig å ta det i bruk alle steder. Når vi i tillegg endrer vegtrafikkloven § 36 b, får vi større muligheter til å holde tilbake kjøretøy inntil bøter, forelegg eller andre gebyrer er betalt. I dag ser vi at en del transportører bare nekter å vedta forelegget, og så kjører de videre. Så står myndighetene der uten mulighet. Dette burde vært utbedret for lenge siden. Så er det viktig at vi styrker kjøretøysikkerheten. Arbeiderpartiet er i dag ute i Aftenposten og sier at det må gjøres tiltak. Det er helt riktig. Det ene tiltaket de selv viser til var gjennomført, var kravet om vinterdekk på førerhus på bil. Det synes jeg er viktig, men det er åpenbart altfor lite. Derfor jobber vi også med å stille krav til vinterdekk på tilhenger. Der er det et arbeid på gang. Vegdirektoratet har fått beskjed av meg om å sende forslag til krav om vinterdekk på EØS-høring. Vi ønsker å få et slikt krav iverksatt allerede fra høsten 2014 hvis alt går bra. I tillegg er det viktig at Vegvesenet, når de stopper biler, sjekker om bilene er riktig lastet, sånn at vekten kommer på drivhjulene og ikke ligger helt bak på tilhengeren. Vi må også stille krav om bedre kjøreferdigheter for sjåførene. Jeg har gitt beskjed til Vegdirektoratet om å utrede handlingsrommet i EØS-avtalen med tanke på å stille krav om et såkalt vinterførerkort. Det var noe som ble tatt opp i Stortinget i hvert fall i 2010. Da ble det avvist fra forrige regjering. Vi akter å få gjennomført det. Derfor reiser jeg også til Brussel på torsdag for å diskutere dette med EU-kommisjonen. Det er viktig at vi her legger vekt på at kravene skal gjelde for alle sjåfører uavhengig av nasjonalitet, og at vi har definerte strekninger der vi stiller sånne krav. Det er viktig for at vi også skal kunne gjennomføre det. Bruk av falske førerkort bekymrer meg. Derfor er det viktig at vi får opp elektroniske systemer som kommuniserer på tvers av landegrenser, sånn at vi i tillegg til å se på førerkortet også kan kontrollere om førerkortet er registrert i de nasjonale basene rundt omkring. Det er et arbeid vi har iverksatt og vil få resultater av. Så til slutt: Trygg Trailer, som ble tatt opp av interpellanten, er noe vi, når vi har sett erfaringer fra andre, vil sørge for at det blir en nasjonal runde på sammen med bransjen.