NbAiLab/norwegian_parliament huggingface dataset:
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2009-05-14

Når man hører på representanten Christian Tybring-Gjedde, skulle man tro at han ikke hadde vokst opp i Norge og ikke ser at vi faktisk har bygd opp et velferdssamfunn som, nettopp gjennom å være et land der vi fordeler rimelig jevnt, og der vi bruker fellesskapets penger, er i stand til å skape større vekst, større velstand og større utvikling for alle enn vi hadde gjort i f.eks. Christian Tybring-Gjeddes drømmeland, USA. Men jeg har ikke tenkt å bruke tiden på Christian Tybring-Gjedde. Jeg har tenkt å bruke tiden på Lars Sponheim og Høyre, fordi jeg ser på Venstre og Lars Sponheim som en viktig alliert, sammen med Kristelig Folkeparti og Senterpartiet, i arbeidet for å stoppe oljeutvinning i Lofoten og Vesterålen. Og så stiller Lars Sponheim opp og sier at det er de som liksom er garantisten for at det ikke blir noen utvinning av oljeforekomster i Lofoten og Vesterålen. Men hele premisset til Lars Sponheim gjennom å stille det ultimatumet overfor Høyre, som har et klart landsmøtevedtak, er at Høyre har tenkt å gi seg. Da må jeg stille et spørsmål til Jan Tore Sanner: Er det sånn at det er inngått en eller annen hemmelig deal? Eller er det eventuelt andre Høyre-folk i salen som kan si om det er sånn at Høyre har bestemt seg for å gi seg på dette? Når det inngås en allianse mellom Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre, er det da sånn at man har bestemt seg for å gi seg på dette og sier at vi inngår et samarbeid med Lars Sponheim, vi er klar over at Lars Sponheim og Venstre har stilt ultimatum på dette, og at det at vi inngår et samarbeid, betyr at vi har tenkt å gi oss? Har Høyre avskrevet dette punktet i programmet sitt allerede? Slik jeg kjenner Høyre, har de ikke gjort det. Hvis Lars Sponheim er interessert i å sørge for at det ikke blir utvinning av olje i Lofoten og Vesterålen, burde Lars Sponheim bakke sterkest mulig opp under et rødgrønt regjeringssamarbeid, med et sterkt SV, som kunne være nettopp garantisten for at det ikke blir oljeboring. Vi vet at Arbeiderpartiet senere skal bestemme seg for hva de skal gjøre når det gjelder Lofoten og Vesterålen. Et fremskrittsparti og et arbeiderparti som eventuelt sier ja til oljeboring i Lofoten og Vesterålen, vil jo nettopp føre til utvikling av området. Så spørsmålet til Lars Sponheim og til Høyre er rett og slett: Er det slik at Høyre og Venstre allerede nå har inngått en avtale som innebærer at man fra Høyres side gir seg på dette punktet i programmet, eller er det slik at Venstre i realiteten ser at Lars Sponheim kan bekrefte at det beste for Lars Sponheim hadde vært at den rød-grønne regjeringen fortsatte?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 1999-05-31

La meg først minne representanten Petersen om at dette er et replikkordskifte etter hans innlegg, og ikke mitt, i og med at han sier at jeg burde svart på hans spørsmål når jeg tok replikk for å stille ham spørsmål. Bare for å oppklare det. Og så husker jeg godt vedtakene fra 25. februar i seks punkter. De var helt greie, inntil noen begynte å tolke det at Regjeringen utpeker det selskapet som skal få i oppdrag å etablere kunnskapssenteret, dit hen at det ikke skulle legges frem for Stortinget til behandling og godkjennelse. Det var den uklarheten som bl.a. regjeringspartiene og hr. Petersen skapte, at når Regjeringen skulle gjøre den ordinære jobben, tolket man det dit hen at saken ikke skulle tilbake til Stortinget, som jo er en helt normal foreteelse, og som selvsagt lå i kortene. Da ble det nødvendig med et Dokument nr. 8-forslag for å sette dette på plass. Det var i litt skarpe formuleringer, slik at når det til slutt kom til enighet mellom regjeringspartiene, Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet, så hadde alle et eller annet de kunne si de hadde vunnet frem med. Det var derfor det var litt skarpe formuleringer, slik at også Regjeringen skulle bli fornøyd, når de til slutt var med på det som var det viktigste å bli med på. Det hr. Petersen ikke har oppfattet når det gjelder IT-undervisning, er at det er intet som går så fort som utviklingen der. Og skal de som driver med IT-undervisning, være på topp og følge med i tiden, så må de samtidig som de underviser, også jobbe i IT-bedrifter. For hvis man har fått sin utdannelse for fire år siden, er man akterutseilt. Det er nettopp kombinasjonen av det private, dynamiske innslag og den offentlige delen som skal stå for undervisningen, koblingen her, som er en av de positive og fornuftige tingene. Der er det i hvert fall klart at hr. Petersen leder et konservativt parti, for de lever bare i gamle dager og er ikke i stand til å fornye seg inn i det neste årtusen – eller 1999, som vi nå er i.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2003-04-10

Interpellanten tar opp ett av flere problemer knyttet til inntektssystemet vårt. Det er rett og rimelig at svaret også er at vi må se på inntektssystemet. Problemet er at vi har bygd opp inntektssystem som ikke gir romslighet, og vi har en regjering som av prinsipp ikke vil at kommunen skal ha romslighet i sin økonomi. Jeg ser det slik at det alltid vil være noen som ikke får de tjenestene som de både har rett til og krav på, og som vi mener at de burde bli til del, når det er slik at kommunene er konsekvent og villet underfinansiert. Vi har en debatt for tiden om øremerking, og jeg tror Stortinget beveger seg i retning av å ikke ville øremerke så mye. Da får vi en ny debatt, om det er slik at vi skal ha minimumskommuner, som alltid skal slite med endringer, som alltid skal slite med uforutsette ting, eller om vi skal ha kommuner med noe romslighet, som på en smidig måte kan løse den typen problemer vi i dag snakker om. Jeg vil spørre statsråden om det er slik at Regjeringen i framtiden ønsker å spisse tjenestene mer mot såkalte verdig trengende, mot noen klart definerte mottakere, eller om det er slik at vi i Norge ønsker en fellesskapsløsning med noe romslighet, med noe fleksibilitet i systemene, som fordrer at det fins noe økonomi og volum på tjenester.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2006-04-26

Jeg takker statsråden for svaret. Det er riktig at disse 22 millionene ikke automatisk kunne bevilges, men statsråden og Regjeringen kunne fremmet et forslag til Stortinget om dette. Det har man ikke intensjon om å gjøre, og det synes jeg er leit. Nåværende statsminister, Jens Stoltenberg, uttalte i valgkampen at han så det som naturlig og riktig at staten har et aktivt forhold til hvordan IT Fornebu skal utvikle seg. Til tross for det engasjementet som likevel er der, er det vel en kjensgjerning at for å få det velfungerende offentlig-private samarbeidet som man ønsker, og den utviklingen som hele området trenger, må det en oppfølging til. Denne oppfølgingen ser nå ut til å mangle. Føler statsråden seg komfortabel med at man ikke oppfyller de valgkampløftene som bl.a. nåværende statsminister gav, med det som nå er resultatet?
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2013-06-12

Jeg vil si vi har begrensede virkemidler, men vi har muligheten for tydelig dialog, og vi har mulighet for å styre bistands- og utviklingspenger dit vi mener det er riktig, eventuelt la være å gå inn fordi vi mener at det er for vanskelig. Jeg synes det er to ting som er viktig å få sagt i debatten. Det ene er: Har det vært positiv utvikling i Myanmar? Ja, så absolutt, det har vært betydelig positiv utvikling i løpet av de årene som har vært – jeg vil si særlig positiv når det gjelder ytringsfrihet. Mange har inngått fredsavtaler i mange av de konfliktene som har vært. Det er positivt. Er det risiko for tilbakeslag? Ja, så absolutt – jeg tenker at det er det kontinuerlige engasjementet fra norsk side og fra det internasjonale samfunnets side, å insistere på menneskerettigheter og si at en del av de grunnleggende demokratiske prinsippene har forrang framfor vår egne økonomiske interesser, at vi kan spille en positiv rolle for å støtte opp under en slik utvikling.

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2013-06-12

Jeg sa i det første svaret mitt at jeg mener at en stadig større andel av Statens pensjonsfond utland bør investeres i utviklingsland, og jeg mener det bør være politikken i årene som kommer. Så mener jeg samtidig at det er ekstremt viktig at investeringer som gjøres, er gode investeringer. Nå kommer jeg akkurat fra Bangladesh, jeg var der i forrige uke. Der ser vi et typisk eksempel på tekstilbedrifter som i den ene enden av skalaen er tipp topp, og i den andre enden av skalaen har sikkerhetsutfordringer og arbeidsmiljø som er så dårlig at over tusen mennesker døde. Jeg var der og traff en del av dem som overlevde. Det viser også betydningen av det å jobbe for fordelingspolitikk og organisering av arbeidere, som bl.a. Høyre her i Stortinget har vært sterk motstander av, og vi har støttet de organisasjonene som gjør nettopp det. Nå roses vi fordi vi bruker ILO, International Labour Organization, nettopp for å være med og skaffe de arbeidstakerne en stemme, slik at investeringer i utviklingsland blir gode.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2004-03-09

Det er ikke så veldig mange dager til 2007, og jeg tror det haster lite grann med å komme seg fra prat til handling. På kontoret mitt har jeg samlet en del av de utredningene som er gjort de to-tre siste årene når det gjelder bredbånd, og den bunken er i hvert fall 60 cm høg. Utredningene er fra ulike regjeringer og fra ulike personer, som har pekt på at en utbygging må skje. Men så kommer man til det viktige punktet: Er vi villige til å bruke penger på at det skal skje? Og da er det at Arbeiderpartiet igjen velger å fortsette å prate om viktigheten av at vi må høste erfaringer fra Sverige. Det sa vi jo for to år siden og for tre år siden også, at vi måtte høste erfaringer fra Sverige. Men det er ikke så mange dager til 2007, og mitt spørsmål til Aud Gaundal er: Hva gjør man i Arbeiderpartiet i 2006 dersom man ser at man er langt fra å nå målet om at samtlige skal ha bredbånd? Vil man da ha en kjempeoffensiv og få en gigantisk satsing i 2007 – for å få dette på plass?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 1999-12-07

Representanten Frøiland sa at Arbeiderpartiet tidligere hadde gått inn for klare føringer i strukturpolitikken. Jeg har lyst til å spørre Frøiland: Når sluttet de med det? Behandlingen av kredittmeldingen viser jo ikke at Arbeiderpartiet har disse klare holdningene som representanten stod på denne talerstolen og skrøt av at Arbeiderpartiet hadde. Når Frøiland i tillegg sier at finansministeren nå har fått «gåsignal frå Stortinget», kan man nesten forstå finansministeren når han sier at det kan ta litt tid. For han har jo ikke fått noe signal om i hvilken retning han skal gå, hvor fort han skal gå, og hva han skal gå mot. Jeg må innrømme at jeg hadde trodd at det etter alt oppstyret som Arbeiderpartiet skapte rundt sin egen rolle knyttet til håndteringen av kredittmeldingen, i hvert fall ville komme noe klart, noe tydelig, noe forutsigbart og noe langsiktig ut av Arbeiderpartiets behandling av disse svært viktige spørsmålene. Jeg har lyst til å be representanten Frøiland om å forklare forsamlingen hva Arbeiderpartiet vil. Det er veldig greit å kaste om seg med ord og uttrykk om at man må følge etter den strukturelle utviklingen osv. Ja, Norge har løpt etter den i mange år! Når staten i dag eier 60 pst. av DnB, er det ikke da mulig, ifølge Arbeiderpartiet, å sikre en sterk, norsk løsning med base i den banken? Eller må man tviholde på eierskapet også i Kreditkassen for å kunne få det til? Det ble også sagt fra representanten Frøilands side at hun syntes det var utrolig at Regjeringen hadde lagt fram en kredittmelding som på en måte ikke førte med seg noe, alt var som før. Hva har Arbeiderpartiet bidratt med gjennom behandlingen av kredittmeldingen som kan tilsi at nå er alt blitt forandret?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2012-05-29

Først vil jeg bare si at Ansgar Gabrielsens uttalelse falt etter at Martin Kolberg hadde stilt sine spørsmål til Rederiforbundet og Ansgar Gabrielsen m.fl. Så vil jeg benytte anledningen til å rette opp en feil i mitt eget innlegg. Lovavdelingens juridiske betenkning knyttet til habiliteten mellom Gahr Støre og kronprinsparet var i 2009, ikke i 2008, som jeg kom i skade for å si i mitt innlegg. Så til spørsmålet. Det som er realiteten etter min oppfatning, er at Kolberg på en måte prøver å skape en skinndebatt knyttet til hvem som egentlig tok initiativet. Spørsmål er om det som fremkommer i søknaden, gir grunn til at en statsråd bør vurdere sin habilitet. I søknaden står det bl.a.: «Gjennom sitt engasjement i Global Maritime Knowledge Hub har Tschudi Shipping Company tatt initiativet til å utvikle et prosjekt for å utvikle kunnskap om logistikk, industriell utvikling og næringslivsmuligheter i nordområdene.» Mener virkelig representanten Kolberg, når en venns selskap dukker opp i en søknad på denne måten, at det ikke fordrer at en minister overhodet bør tenke habilitet?
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2011-12-14

SV er oppteke av, som eg sa i mitt innlegg, at vi skal ha ei rettferdig fordeling av fiskeressursane. SV er også oppteke av at vi skal fordele fiskeressursane på ein slik måte at den kystnære flåten får gode arbeidsvilkår, og vi er opptekne av at fisken skal bli landa slik at vi får arbeidsplassar på land. Når det gjeld detaljane i strukturordninga, reknar eg med at det vil det bli rikeleg høve til å kome tilbake til når vi får den varsla sjømatmeldinga, som ministeren har vore inne på her før i dag.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2011-11-16

Jeg er enig med spørreren i at tapet av sau og beitedyr er for høyt i enkelte områder, og at det er viktig å legge til rette for konfliktdempende tiltak. Rovviltforliket, som Høyre også stilte seg bak, er et godt grunnlag i så måte. Beitenekt er et veldig sterkt virkemiddel, som skal brukes varsomt og bare i spesielle tilfeller, men som Mattilsynet har beskrevet i et brev til beitebrukere med store tap over lang tid, kan beitenekt være aktuelt i enkelte besetninger av hensyn til dyrevelferd. La meg understreke – det er noe som skal brukes med stor varsomhet. Årlig tapes det om lag 125 000 sau og lam på beite i Norge. Av dette ble 33 000 erstattet som tap til rovvilt. Så det store flertallet av sau og lam som tapes, skyldes ikke rovvilt, men har andre årsaker. Det er altså ikke slik som NRK viser til i sin nettsak om programmet, at 1 million sau erstattes som tapt til rovvilt de siste ti år i Norge. Om lag ¼ av de tapte beitedyrene er tapt til rovdyr. Det er, som spørreren vet, en arealdifferensiering i Norge, hvor det skal være prioritering av beitedyr i noen områder, mens andre områder skal være prioriterte områder for yngling. Forvaltningen skal være helt forskjellig, med vekt på beitedyr i beiteområdene og med vekt på å sikre rovdyrbestandene i yngleområdene, men selvsagt slik at man også i de områdene forsøker å være så skånsom som mulig med hensyn til beitedyr. Nå spørres det om en helt bestemt sak i Nord-Trøndelag, så da er en også nødt til å svare spesifikt om den saken. Vedkommende bonde er i et område som er utenfor yngleområdet for bjørn, men i tråd med forvaltningsplanen til Rovviltnemnda i Midt-Norge ligger det likevel innenfor yngleområdet for gaupe og jerv. Som kjent er beslutningene i slike områder desentralisert. Svært lite av tapet er dokumentert med tapsårsak. Det betyr ikke nødvendigvis at tapet ikke er forårsaket av rovvilt, men fordi man ikke vet hva årsaken er, er det også vanskelig å sette inn tiltak som er målrettede. Likevel er det bidratt med store midler til forebyggende tiltak til denne besetningen. I 2011 fikk bonden tildelt om lag 145 000 kr til ulike forebyggende tiltak, m.a. sent slipp, tidlig nedsanking og ekstraordinært tilsyn. Dette er noe miljøforvaltningen gjør fordi besetningene beiter i områder som er prioritert til jerv og gaupe, slik at bonden kan tilpasse driften deretter. La meg si om gaupe at det er riktig som spørreren sier, at det er over bestandsmålet for gaupe, men høye uttak gjennom kvotejakt de siste årene har gjort at gaupebestanden nå er redusert. Ambisjonen er å ha en gaupebestand i tråd med bestandsmålene. Når det gjelder kongeørn, skal den ikke forvaltes aktivt med uttak. I tråd med gjeldende politikk er det for kongeørn kun aktuelt med skadefelling av enkeltindivider, og det er fylkesmannen som har anledning til å vurdere slike tiltak.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 1998-10-28

Jeg vil gjerne stille et oppfølgingsspørsmål til fiskeriminister Angelsen om denne saken.

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 1998-10-28

Berre veldig kort: Eg vil gjerne at utanriksministeren presiserer at det faktisk er mogleg dersom han saman med nordiske utanriksministrar eller saman med EUs utanriksministrar aktivt seier at dette vil vi gjera noko med. Eg vil då utfordra utanriksministeren: Vil han ta eit initiativ slik at ein kan auka presset for å få fortgang i denne saka?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2006-03-30

Om jeg ikke skal bruke uparlamentariske uttrykk, skal jeg i hvert fall tillate meg å opptre litt politisk ukorrekt. Vi har en slags vedtatt sannhet innenfor forskningsmiljøer og innenfor andre akademiske miljøer når det gjelder karakteristikken av samer som urfolk. Men det er faktisk annen forskning som tyder på at det ikke er korrekt, bl.a. forskning fra Sverige og Norge. Vi har en arkeolog som heter Karstein Adriansen, som har brukt arkeologi, lingvistikk, historie, osteologi og en del andre metoder for å påvise at samene ikke nødvendigvis er urbefolkning i Finnmark eller på Nordkalotten. Da blir det noe spesielt når vi ser på Sametinget og de særrettighetene, de særordningene, som Stortinget har vært villig til å gi samene som etnisk gruppe, for hele begrunnelsen bunner ut i én ting, nemlig at samene er en urbefolkning. Og dersom ikke det er korrekt, noe som det faktisk er god grunn til å tro, raser hele grunnlaget for denne politikken sammen. Tvert om er det faktisk slik at vi må kunne se på urbefolkningsproblematikken med nye øyne uten politiske styringssignaler. For det er det som er problemet i dag: Man har ikke vært villig til å se på om dette er en korrekt beskrivelse av virkeligheten. Tvert om er det ting som tyder på at de som i dag er etniske nordmenn i dette området, er etterkommere etter de menneskene som befant seg her først. Da må man fratre ILO-konvensjon nr. 169. Da er man nødt til å oppheve Sametinget, man er nødt til å oppheve alle særordninger, særytelser, finnmarksloven osv., fordi urbefolkningsdefinisjonen ikke holder når det gjelder samer. Men uavhengig av det er det et faktum at i et liberalt demokrati hvor man har likebehandlingsprinsippet i bunnen med hensyn til alt man driver med, med hensyn til all utøvelse av politikk, er det noe spesielt – og jeg vil si direkte feil – at man skal ha en særpolitikk for en egen etnisk minoritet, som ikke nødvendigvis er en urbefolkning, for det første fordi det skaper presedens i forhold til andre grupper, og for det andre fordi det rett og slett er i strid med likebehandlingsprinsippet. Her står Fremskrittspartiet dessverre alene. Vi er de eneste som vil behandle alle mennesker likt, uavhengig av etnisitet.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2003-02-12

Det siste som næringsministeren sa, er svært positivt. Vi opplever at både SND, SIVA, Eksportrådet og nå også Utenriksdepartementet gjennom bistandsmidler bruker statlige penger for at bedrifter skal få muligheten til å etablere seg i andre land, når norske virksomheter nedlegges. Så det han nå sa, er positivt. Men betyr det at næringsministeren vil se videre på de mange ulike støtteordningene som fins, for å hindre at det vi i dag ser ved Mustad, som vi har sett ved mange bedrifter som etablerer seg i Baltikum, ikke skal skje, og at Stortinget vil få seg forelagt en rapport som gjør det mulig å hindre denne typen misbruk av statlige støttemidler? Det kan jo ikke være tvil om at dette er i strid med det som er Stortingets intensjon med SND og med SIVA. Stortingets intensjon med bistandsmidler er altså ikke at de skal brukes til å nedlegge norsk industri og etablere industri i andre land.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2012-12-13

Da komiteen var i Stavanger for halvannen måned siden, sa tidligere statsråd Tora Aasland, som nå er fylkesmann, at hun er bekymret for kvaliteten i det statlige barnevernet. Fremskrittspartiet ønsker et mangfold innen barnevernet, og Fremskrittspartiet ønsker å ta i bruk de private institusjonene mer, for det er mange velfungerende, gode private institusjoner som ikke blir tatt i bruk. Det som vi også ser i nysalderingen, som vi skal behandle senere, er at regjeringen selv innrømmer at vi har for lite penger til kjøp av private plasser, spesielt i Region vest. Regjeringen har selv lagt inn ekstra penger i år for å benytte seg av kjøp av private tjenester. Vi trenger et mangfold, og vi trenger at kommunene som ser disse barna, får tilgang på de plassene som til enhver tid er det barnet trenger – det være seg fosterhjem, en privat eller en statlig institusjon.

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2012-12-13

Jeg ser ikke bort fra at SV og regjeringa ville ha vært enige med Venstre i hva en kunne bruke ekstra penger til. Venstre har jo ekstra penger å bruke her, som Trine Skei Grande sjøl viser i innlegget sitt. Problemet vårt er at vi ønsker ikke å svekke sykelønnsordningen, øke egenandelstaket, redusere tiltaksplasser, heve fagforeningskontingent osv. Det er det som gjør at vi har mindre penger til rådighet. Spørsmålet handler om Forskningsfondet, og nå skal jeg prøve å stille med et åpent sinn. Jeg regner med at begrunnelsen for å ta det over i fond igjen, er at en skal løfte forskningen ut og vekk fra det årlige budsjettspillet. Slik jeg har forstått det, skal man ta en viss pengesum, 100 mrd. kr, og løfte det ut. Det gir en fast avkastning på 4 mrd. kr. Men den avkastningen på 4 mrd. kr er for det første ikke pris- og lønnsjustert – så vidt jeg har skjønt. For det andre: Tenk om regjering og storting ønsker å satse mer på forskning et år, enn de gjorde året før? Viser ikke det at en må diskutere dette temaet i hver budsjettdebatt?