NbAiLab/norwegian_parliament huggingface dataset:
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2011-10-04

Det har vore mykje snakk om skatt og næringspolitikk her i dag. Men eg trur opposisjonen gjer næringslivet ei bjørneteneste viss dei reduserer og minskar næringspolitikken til eit spørsmål om skatt. Å redusere skattenivået i næringspolitikken er ein strategi som passar lågkostland, og ikkje land som Noreg, som må satse på konkurranse innanfor kvalitet og kompetanse. For ei tid sidan blei det gjort ei stor undersøking blant bedriftene i dei største byane i Noreg. Bedriftene blei spurde om kva dei meinte var viktig for deira bedrift på lang sikt. Utan samanlikning med andre ting kom kompetanse på topp. Det viste seg at når bedrifter blei spurde om kva som var viktig, svara dei ikkje skatt – dei svara kompetanse. Når eg er ute og reiser og besøkjer bedrifter, store og små bedrifter, er det gjennomgåande at det dei er mest bekymra for, er tilgang på kvalifisert arbeidskraft og å klare å halde på kvalifisert arbeidskraft. Difor er det viktig å satse på kompetanse på alle nivå i bedrifta. Den beste konkurransekrafta Noreg har, er nettopp at vi har kvalifisert arbeidskraft på alle nivå, frå operatør til forskar. Difor har denne regjeringa satsa på kompetanse på alle nivå. Vi satsar på vidaregåande skule for å unngå fråfall. Vi satsar på fagutdanning, og fagutdanning er faktisk veldig viktig for mange bedrifter i Noreg. Det er veldig få som har snakka om dette før i dag. Dessutan er det viktig å satse på forsking. Nokre prøver her i dag å lage ein myte om kva som skjer med satsinga på forsking i Noreg. Ein burde kanskje lære seg å lese ein tidsserie, for det er ganske enkelt sånn at denne regjeringa har satsa 27 pst. meir på forsking enn det den tidlegare regjeringa, som opposisjonen tilhøyrde, gjorde. Det er ikkje, slik som enkelte, spesielt frå Venstre, prøver å snakke om, eit kvileskjer. Så er det også sånn at det ikkje er nok å få forsking og kompetanse i utdannings- og forskingsinstitusjonane. Det må vi ha ut til næringslivet. Difor er det utruleg viktig å byggje nettverk mellom universitet, høgskular, vidaregåande skular og store og små bedrifter. Det har vi ein del program i Noreg som gjer, innanfor det som blir kalla NCE, National Centre of Expertise og Arena-programmet. Det er jo program som opposisjonen, i alle fall i det førre statsbudsjettet, ville kutte i. Så eg er veldig spent på å sjå om dei også vil gjere det denne gongen. Det er jo nettopp den typen program som gjer at kompetansen kjem ut til dei som verkeleg treng det i næringslivet. Eg vil slutte med å seie at det er veldig mange som har snakka om indeksar for innovasjon og kreativitet her i dag. Det er frykteleg mange måtar å lese indeksar på, men faktum er at Noreg ligg blant dei ti beste på veldig mange av dei viktige indeksane.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2005-03-15

Eg konstaterer at Høgre inkluderer Venstre i forliket. Me får jo gå ut frå – sidan dei sit i Regjeringa – at dei er med på det forliket og det forslaget som får betydelege negative klimagasskonsekvensar. Men Venstre har altså ikkje sjølv markert noko standpunkt i salen her i dag. Statsråden svarte SV på spørsmålet om vidare forlik at SV blei for dyrt – slik eg tolka henne – med våre krav til CO2-handtering, CO2-behandling, CO2-injeksjon og moglege løysingar knytte til det. No kan ein jo hengja seg opp i prisen og seia at det er éi mogleg vinkling, men me reknar med at dersom ein hadde fått til ting som dette, ville det ha blitt ei utgiftsdeling, eit spleiselag, slik Regjeringa sjølv – og SV – legg opp til når det gjeld røyr, t.d. til Grenland. Men det er jo litt klassisk at prisen blir einaste verdi for Høgre. Den prisen som natur og klima betaler, burde vekkja større interesse hos partiet Høgre. Men det gjer han altså ikkje. Me skal seinare i dag behandla ei sak om flaumerstatning, som m.a. er knytt til klimagassproblemet. Det òg har ein kostnad. Ein ser no at forsikringsselskapa verda rundt begynner å interessera seg for å redusera klimagassutsleppa – nettopp fordi dei er på utgiftssida. Det reknestykket er lite interessant for Høgre, registrerer SV. Men eg var for så vidt klar over at problema som klimagassutsleppa skaper i den tredje verda, og prisen dét har gjennom tallause dødsfall knytte til dette, ikkje er så interessant for Høgre. Det var jo ikkje veldig uventa. SV er veldig for gass til industrien, ikkje minst når det fører til reduserte klimagassutslepp. Det er vilkåret i vår politikk knytt til bruk av gass. Me ønskjer å gjera norsk industri verdsleiande innanfor klima og miljø. Så vil nokon seia: Det er me allereie. Det er for så vidt sant, men det er altså framleis ting å gjera. Derfor er SV oppteke av rammevilkåra til industrien. Derfor er me opptekne av å samarbeida med fagrørsla og prosessindustrien, knytt opp mot industrikraftforsyning. Derfor er me òg opptekne av at det me seier knytt opp mot CO2-avgift, ikkje skal ramma industrien, slik PIL no seier. Me er veldig overraska over at prosessindustrien sjølv i ei pressemelding i dag seier at me skal påleggja industrien nye avgifter. Det er ikkje sant. Prosessindustrien har allereie eit regime. Det regimet skal utviklast. Det regimet har ein avtale. Den avtalen følgjer sjølvsagt òg SV opp.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2010-10-28

Det er definitivt en svært god dag for alle i Hallingdal. Jeg hadde egentlig tenkt at jeg bare skulle være positiv i innlegget mitt, men etter å ha hørt på foregående representant, tror jeg nok det er på tide med litt voksenopplæring. Det er klart det er en stor og viktig dag for Hallingdal, men det er med en utrolig bismak. Alle er enige om at vi skal fatte vedtak om at veien skal bygges – det er alle helt enige om. Men veien skal finansieres, og i tillegg til alle skatter og avgifter som bilister og næringsdrivende allerede betaler, som er nærmere 50–60 mrd. kr – avhengig av hva man legger inn, om man tar med moms eller ikke, eller andre ting man legger inn i bompenger – er det spesielt at bilistene faktisk skal betale hele 106 pst. av det det koster å bygge veien. Saksordføreren sa «delvis bompengefinansiert», men det betyr at man skal betale mer enn det hele veien koster. Det skal bilistene betale i tillegg til alle de andre avgiftene de allerede betaler. Eller for å si det klart og tydelig med rene tall: For et veiprosjekt som koster 1 520 mill. kr, skal bilistene få lov til å betale 1 615 mill. kr, fordelt på 800 mill. kr i bompenger, i tillegg til 770 mill. kr i rentekostnader og 45 mill. kr i innkrevingskostnader. Ja, med slike vedtak skjønner jeg at mange tenker at dette er statlig landeveisrøveri, når staten egentlig lar bilistene ta hele regningen. Dette er ansvarsfraskrivelse i stor skala. Så må jeg tilbake til representantene og den nye taktikken som jeg opplever fra våre politiske motstandere i denne sal nå. Vi har akkurat de samme pengene som alle andre partier i denne sal, men vi ønsker å bruke pengene på en litt annen måte enn det politiske flertallet i denne sal gjør. Vi mener faktisk at det å investere i infrastruktur er god butikk, og det gir kjempemange positive elementer tilbake, både når det gjelder trafikksikkerhet, når det gjelder næringslivets konkurranseevne, og når det gjelder at man skal kunne ta hele landet i bruk. Men vi ønsker å si at vi kanskje setter av litt mindre til oljefondet, og så bruker man penger til å investere i infrastruktur. Jeg skjønner at det kanskje er den nye lederen i Kristelig Folkeparti vi har hørt på talerstolen i dag, for det var i hvert fall ny retorikk. Og forskjellen mellom Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet er at Fremskrittspartiet faktisk har rammene i sine alternative planer og i sine alternative budsjetter, i motsetning til Kristelig Folkeparti, som sender regningen til bilistene i tillegg til det de allerede pålegger dem. Det er den store forskjellen. Vi har pengene, rv. 7 Sokna–Ørgenvika ville blitt bygd med Fremskrittspartiet, og vi ville bygd den like fort som det regjeringen legger opp til, sannsynligvis enda fortere, hvis vi hadde fått gjennomslag for å bygge ut mer helhetlig og langsiktlig.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2008-04-01

Det er for så vidt ikke overraskende at statsråden er tilfreds med at det ikke skal pålegges dem å lage noen nasjonal plan. Alle forsøk fra Stortinget på å få laget en handlingsplan for Midt-Norge, en energipolitisk handlingsplan, en strategi for sentralnett etc., har blitt stemt ned av Regjeringen - åpenbart fordi den ikke ønsker å måtte forplikte seg til noe som helst overfor Stortinget. Regjeringspartiene har flertall - det er deres sak, og de får bestemme det selv. Men behovet for en nasjonal plan er åpenbar når en ser hvor mange prosjekt som er kommet fram som følge av politiske oppfordringer - mens myndighetssiden henger etter i forhold til å kunne behandle disse. Jeg registrerte at statsråden ristet på hodet da jeg påstod at vindkraft ikke er prioritert i NVE. Så langt vi har sett gjennom media og av statsrådens uttalelser, er det tre prioriterte områder: Midt-Norge, vann og nett. Er det slik at vindkraft nå plutselig har kommet høyt opp på denne prioriteringslisten?
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2003-06-05

Vi vet at Kristelig Folkeparti i utgangspunktet hadde en helt annen holdning til hvordan denne loven burde være. Jeg respekterer at statsråden mener at det nå er såpass kort tid siden loven ble vedtatt, at det kan framstå som urimelig å gjøre lovmessige endringer på et så tidlig tidspunkt. Slik oppfatter jeg at budskapet fra helseministeren er. Med bakgrunn i nettopp de holdningene Kristelig Folkeparti har hatt til loven, og at man har vært uenig i utformingen av den, er det nærliggende å tenke seg at statsråden på et eller annet tidspunkt vil finne det naturlig å se på uheldige utslag. Når det altså ikke er aktuelt å gjøre det nå, betyr det at statsråden ser for seg at man i overskuelig framtid, kanskje i inneværende stortingsperiode, på et gitt tidspunkt tar enkeltelementer i loven og går inn for å endre den, eksempelvis når det gjelder Nasjonal helseplan, og at man får den lovfestet?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2003-06-19

Eg hadde ikkje tenkt å ta ordet i denne debatten, men etter å ha høyrt på representanten Schjøtt-Pedersen klarte eg ikkje å dy meg. Det var eit innlegg på eit nivå som det er heilt utruleg at vi skal høyre frå talarstolen i nasjonalforsamlinga, der han kritiserer og hengjer ut igjen for n-te gong det tragiske som skjedde ved Risenga i Asker. Schjøtt-Pedersen burde vite at mange kontrollar har vist at det ikkje står så mykje betre til i det offentlege, bl.a. at i eitt fylke var 40 pst. av tilbodet ikkje godt nok. Eg meiner at det faktisk er flott at vi ved kontroll og tilsyn kan oppdage at dei eldre ikkje får det tilbodet som vi alle ønskjer. Mest skuffande er det at ein tidlegare finansminister kan ha eit innlegg på dette nivået i denne salen. Han burde kanskje ha teke seg ein periode fri frå Stortinget og kome seg ut i arbeidslivet og sett kva som foregår der ute, og ikkje berre vere inne i denne salen. Eg kunne, dersom eg ville, seie at takk vere det helsetilbodet som Arbeidarpartiet har skapt i dette landet, mista eg far min, systera mi og bror min altfor tidleg. Men eg aktar ikkje å gå ned på eit slikt nivå. Eg vil berre, etter å ha høyrt representanten Schjøtt-Pedersen sitt innlegg, sitere Ivar Aasen: «Visdomen kan ein dølje, men dårskapen ikkje.»
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2001-12-07

Fremskrittspartiet fremmet i starten av forrige stortingsperiode et Dokument nr. 8-forslag der vi bad Regjeringen legge forholdene til rette for et gasskraftverk i Skogn i Nord-Trøndelag. Høyre støttet ikke dette forslaget, men hevdet da – og senere, og Onarheim har for så vidt bekreftet dette i dag – at de så positivt på dette prosjektet og andre lignende prosjekter. Nå virker det imidlertid som om det er litt forskjell på liv og lære i Høyre i forhold til det vi leser i innstillingen, og det som blir sagt fra denne talerstol. Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet sier i fellesmerknader at vi har forstått det slik at Sem-erklæringen åpner for at staten skal kunne bidra til å dekke merkostnadene på grunn av økt kapasitet i røret til Skogn. Årsaken til disse kapasitetsutvidelsene er planlagte industriprosjekter i regionen Orkanger–Verdal. Mitt spørsmålet er: Hva er årsaken til at Høyre nå ikke er med på denne positive fortolkningen? Har en totalt skiftet politikk på dette området? Og videre: Hvorfor vil Høyre i dag stemme mot at en åpner for privat kapital i Statkraft, og i tillegg stemme mot å selge ut den forretningsmessige delen av Statens kartverk? Dette var forslag Høyre og Fremskrittspartiet stod sammen om tidligere, før Høyre kom i regjering.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2004-12-01

Jeg takker statsråden for svaret og føler meg beroliget med at et slikt signal som antydet her ikke er gitt av helseministeren, men at dette er noe man kommer tilbake til i styringsbrevet. Forslaget om å øke ISF fra 40 til 60 pst., som Fremskrittspartiet fikk vedtatt i budsjettforliket, gir foretakene et incitament til å utnytte sin kapasitet effektivt og øke sine inntekter betydelig. Det tror jeg vil gi som resultat at vi kan få en økning av pasientbehandlingen, kanskje tilsvarende økningen fra 2002 til 2003 på 4 til 5 pst. Er helseministeren enig i at en slik mulighet burde være til stede?
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2003-03-25

Eg trur verken eg eller statsråden veit kva for eit bilete forslagsstillarane hadde av korleis årets fiske kom til å bli avvikla, og kva for konsekvensar det ville få for industrien. Eg greier ikkje å sjå korleis statsråden kan kommentere det. Eg må seie at som innbyggjar i ein kommune som er i ein svært dramatisk situasjon på grunn av situasjonen i fiskeforedlingsindustrien, lurer eg på om eg og statsråden lever i den same verkelegheita. Statsråden har sjølv gått ut og sagt at 30 bedrifter er gått konkurs utan å ha hatt behov for å nyansere kva for type bedrifter det har vore. Så at han legg det ansvaret på representanten Arnstad her i dag, klarer eg ikkje heilt å forstå. Eg må ærleg talt innrømme at fordi om statsråden i sitt hovudinnlegg sa at han ikkje følte behov for å bagatellisere situasjonen, må eg seie at i svarreplikken til representanten Arnesen var det nettopp det som skjedde. Biletet er nyansert, og statsråden, som har den kompetansen og den kunnskapen som departementet har, i ryggen, skal sjølvsagt nyansere biletet. Men eg må seie at situasjonen for ei heil rekkje kystsamfunn er veldig dramatisk. Eg klarer ikkje å forstå kva interesse statsråden skal ha av å bortforklare det. Frå Høgre og Kristeleg Folkeparti sine talspersonar i salen i dag har det vore fremja ein del alternative forslag til det forslaget som ligg på bordet. Høgres talsmann sa i sitt innlegg at å velte risikoen over på fiskarane ved å forlengje garantitida måtte vere eit ypparleg forslag. Eg lurer på om statsråden er einig i det, og om det er noko som ein oppfordrar Noregs Råfisklag til å ta initiativ til. Framstegspartiet og Høgre har gått i tospann og sagt at den overkapasiteten som er i næringa i dag, må marknaden rydde opp i. Er statsråden einig i det også, og er det dette vi som bor i dei samfunna som faktisk blir ramma av utviklinga i dag, skal ha som trøst? Utover det vil eg seie at eg håper at vi ved eit seinare høve kan få ein meir konstruktiv debatt om langsiktige omstillingar i norsk fiskeindustri.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2004-06-08

Jeg har et oppfølgingsspørsmål, siden statsråden ikke benyttet anledningen til å svare på utfordringen min i forhold til 48-timersprosedyren. Vi mener at hvis man vil, kan man utvide 48-timersprosedyren med 24 timer og lage en 72-timersprosedyre, og i den omgang la UNE gjennomføre en klagebehandling på den andre dagen for å vurdere om vedkommende skal tas ut og sikres opphold i landet mens prosedyren går, eller om vedkommende skal få et endelig avslag. Det er vel ingen, så langt, som har fått et positivt vedtak etter at de er reist ut av landet, og det betyr etter min oppfatning at her bør det være mulig å gjøre en grei jobb den ene dagen ekstra. Imidlertid bruker statsråden i brevet sitt tid på å si at dette vil få konsekvenser for alle andre åpenbart grunnløse søknader. Det er vi uenig i. Vi lurer på om statsråden kan gjøre rede for hvorfor det ikke lar seg gjøre å utvide denne prosedyren med én dag?
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2002-01-17

Etter å ha hørt statsråden og også representanten Jan Olav Olsen var jeg rimelig oppstemt ganske lenge her, men etter det siste innlegget, fra Søren Fredrik Voie, var vi tilbake til gammel retorikk igjen. Og jeg vet ikke om verken Høyre eller SV kommer så veldig mye lenger hvis vi skal holde oss til gammel retorikk. Jeg følte derfor at jeg fra å være høyt oppe plutselig kom brått ned igjen, og det var ikke så veldig hyggelig. Så noen kommentarer til det som er sagt. Det er riktig at jeg konsekvent bruker begrepet «læringsarbeid». «Undervisning», føler jeg, setter oss litt tilbake til den situasjonen, det er i hvert fall knyttet til den, som jeg synes det er viktig at vi skal distansere oss fra. Språket er viktig, og det å finne ord som er dekkende for det vi prøver å si, er viktig, og derfor bruker jeg ganske bevisst stort sett ordet «læringsarbeid» og snakker i mindre grad om undervisning. Vi vet en god del om karakterenes rolle i forhold til undervisningen. Dette er det gjort studier på, dette er det gjort undersøkelser på, og jeg vil oppfordre representanten Voie til å lese evalueringen av Reform 94, der svaret er rimelig klart at eksamenssystemet, karaktersystemet, er styrende. Vi får ikke til de innholdsendringene som vi er opptatt av, og så prøver forskerne å peke på det som er årsaken, og her er karakterene én av årsakene. Det er et faktum, iallfall hvis vi skal tro på forskningen. Jeg synes ikke vi skal avvikle karaktersystemet; jeg sier ikke det. Men det som er viktig, som statsråden og også andre var inne på, er at bruk av karakterer skal bygge opp om læringen. Det er poenget med å bruke karaktersystemet. Å stimulere, hjelpe og veilede hele læringsprosessen, det er målet med karakterene. Vi kan bruke ulike former for karakterer, men når det gjelder evalueringssystemet, vet vi alle sammen at når vi er i en arbeidsprosess og har gjort et stykke arbeid hvor vi har vært med og definert målene osv, så synes vi det er ok, og når noen sier at dette gikk bra, dette fikk vi til, vi klarte det, vi har nådd de målene vi satte oss. På den måten kan vi godt ha et karaktersystem. Jeg tror at det er noe av det som vi har vært inne på her. Noen ønsker å gå lenger enn andre, men jeg føler at vi nå kan starte på en prosess, vi kan komme inn på en riktig vei. Og så helt til slutt dette med de komparative OECD- studiene. Jeg er enig med statsråden i at PISA-undersøkelsen virker veldig skikkelig og veldig grundig. Det var ikke det som var poenget mitt. Poenget mitt var at om ikke norske elever alltid ligger på topp i alle mulige internasjonale komparative studier, er det ikke sikkert vi gjør en dårlig jobb i norsk skole. Jeg synes det er ganske bra at vi stort sett ligger over gjennomsnittsnivå, og vi ligger bedre an enn mange som vi kan sammenlikne oss med. Det var poenget. Men så lenge det er noen elever som ikke får godt nok læringsmiljø, har vi et stykke arbeid å gjøre. Men det er på grunn av den enkelte elev og ikke på grunn av at de tilfeldigvis har havnet på gjennomsnittet eller litt over gjennomsnittet.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2008-02-06

For det første er eg heilt ueinig i den beskrivinga at ein tidlegare har levd i den førestellinga at alt er såre vel berre ein har einskapsskulen. Tvert imot meiner eg at alle parti - og eg kan særleg snakke for mitt eige, SV - har vore opptekne av at vi skal forbetre skulen. Så har ein ofte vore ueinige om løysingane, og ein har til og med gjort feil. Men ein har vore oppteken av forbetring i skulen. Det er ein heldigvis framleis. Når det gjeld dei nasjonale prøvene, er òg beskrivinga etter mitt syn feil, for dei nasjonale prøvene er ikkje hemmelege eller unnatekne frå offentlegheit - tvert imot. Dei er offentlege. Skulane har dei, kommunane har dei, foreldra får resultata, og, som det riktig vert peikt på, når aviser og andre ber om å få dei offentleggjorde, vert dei offentleggjorde, og har i veldig stor grad vorte det i media no over heile landet. Kva er grunnen til at vi likevel har valt å gjere det annleis enn den førre regjeringa og ikkje aktivt oppfordra til ei rangering frå statleg hald? For det første er saka at då den førre regjeringa gjennomførte nasjonale prøver i 2005, vart det møtt med sterk kritikk frå lærarane, boikottaksjonar frå elevane og sterk fagleg kritikk, og det var store svakheiter ved gjennomføringa. Ein hovudgrunn til det var den aktive rangeringa. Vi meiner prøvene først og fremst er til for forbetring på den enkelte skule i den enkelte kommune, for å oppsummere resultata nasjonalt og for at foreldra skal vite. I tillegg er det betydeleg erfaring med dette frå andre land. OECD og PISA-direktør Schleicher har uttalt seg kritisk i Noreg om offentleggjering. Mykje forsking åtvarar mot det. Finland har hatt ein versjon av nasjonale prøver der dei har nasjonale prøver på eit utval som ikkje vert offentleggjort. I Danmark offentleggjer dei ikkje. Der har dei faktisk eit lovforbod mot det. Vi har ikkje valt den versjonen. Det er offentleg, men vi legg ikkje til rette for rangering frå statleg hald.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2007-05-31

SVs gruppe skal subsidiært stemme for forslag nr. 1, dersom vårt forslag faller.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2008-12-09

Ordet samhandling er vel det ordet vi har hørt aller mest fra statsråden etter at han overtok i sommer. Det er et viktig ord … (Brannalarmen går.)
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2007-12-07

Til det siste vil jeg si: Med litt hjelp fra bl.a. SV førte det til at vi fikk ned en del av utslippene. Men Høyre har nå en langt mer offensiv holdning når det gjelder klima enn tidligere, og jeg må si at det kler et konservativt parti. Denne snuoperasjonen bejubler vi selvfølgelig i SV – vi syns rett og slett det står respekt av mye av det som Høyre nå står for. For historien er mørk, ikke minst når det gjelder spørsmålet om gasskraft. Jeg vil ta tak i det som også ble tatt tak i fra representanten Nordtun i forhold til representanten Kvassheim, for det er åpenbart at Venstre vil holde seg så hardt de kan for nesa hvis de blir tvunget inn i et samarbeid med Fremskrittspartiet. Men hva vil Høyre? Høyre er klimakamerat nå, men en grell historie kan vi se tilbake på. Jeg lurer på, siden Høyre står sammen med Fremskrittspartiet i flere merknader i denne innstillinga, om oljeleting og gasskraft bl.a., om Høyre kan garantere at de, hvis de inngår et samarbeid med Fremskrittspartiet, vil sikre at det blir brukt penger på rensing.