Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2007-11-27

Framstegspartiet ønskjer lågare skattar og eit enklare og meir føreseieleg skattesystem enn det vi har i dag, og det har også vore hovudutgangspunktet for vårt alternative statsbudsjett. Vi meiner at lågare skattar og avgifter er ein viktig føresetnad for at vi skal kunne sikre ei god og stabil verdiskaping i Noreg, og dermed også sikre ei god velstandsutvikling framover. I vårt alternative statsbudsjett har vi ein total skatte- og avgiftslette på ca. 22 milliardar kr. Det er finansiert ved at ein har redusert nettoutgiftene i statsbudsjettet med 15 milliardar kr, og så har ein redusert overskotet på statsbudsjettet med 7 milliardar kr. I tillegg kjem også eit utanlandsbudsjett på litt over 7 milliardar kr. Det betyr, som fleire har vore inne på, at vi har ein såkalla oljepengebruk som er 15 milliardar kr høgare enn det som Regjeringa innstiller på. Med dagens oljepris ligg vi an til å få eit overskot på statsbudsjettet neste år på 450 milliardar kr. Med vårt opplegg ville vi fått eit overskot på 435 milliardar kr, under føresetnad av at oljeprisen held seg på dagens nivå. Vi meiner at det er fornuftig og forsvarleg, og det vil ikkje gi auka renter, som fleire har vore inne på, m.a. leiaren i finanskomiteen. Vi har også berekningar frå Statistisk sentralbyrå som viser at vårt alternative statsbudsjett for 2007 ville medført 0,6 pst. lågare rente enn Regjeringa sitt opplegg. Den viktigaste profilen i vårt skatteopplegg er at vi vil ha høgare personfrådrag og høgare minstefrådrag enn det Regjeringa har foreslått. Det vil sjølvsagt ha størst effekt for lågare og midlare inntekter. Vi meiner det er rettferdig og sjølvsagt at flest mogleg skal få behalde ein større del av sine eigne inntekter. Det vil også stimulere til større tilbod av arbeidskraft, spesielt skattelette for lågare inntekter, på grunn av at det då blir meir lønnsamt å jobbe ekstra. Skattelette bidreg også til at skattytarane får auka kjøpekraft utan at dei må krevje store brutto lønnstillegg. Derfor ønskjer vi å auke frikortgrensa til 70 000 kr og på sikt også få den opp i 100 000 kr. Vi synest det er urimeleg at ein person som tener 100 000 kr, skal måtte betale 15 000 kr til fellesskapet. Høgare avgifter har også ein ekstra spesielt usosial profil. Det vil ramme dei med låg inntekt hardast. Derfor går vi inn for å redusere både bensinavgift, dieselavgift, elavgift og dokumentavgift, for å nemne noko. Regjeringa går motsett veg, den ønskjer å auke avgiftene. Blant anna aukar ein avgifta på fyringsolje med totalt 500 mill. kr. Ein slik kraftig auke av denne avgifta vil setje arbeidsplassar i fare. Og då har eg lyst til å nemne eitt eksempel: Bedrifta Kronos Titan i Fredrikstad med 175 tilsette får ei meirbelastning på grunn av denne avgiftsskjerpinga for neste år på 7-8 mill. kr. Det betyr 40 000 kr pr. arbeidsplass. Dette er altså ei særnorsk avgift som konkurrentbedriftene til denne bedrifta i utlandet ikkje har, og det vil gjere det meir lønnsamt å ekspandere i utlandet og avvikle i Noreg. Det er eit uheldig signal, og det har ein uheldig verknad dersom det blir resultatet. Ingen vil tene på det. Norske arbeidstakarar vil ikkje tene på det, og miljøet vil heller ikkje tene på at ein legg opp til at norske bedrifter vil bli flagga ut til land som ikkje set miljøet så høgt og har dei same miljøkrava som Noreg. Eg trur også at dersom denne saka blir bringa inn for ESA, har bedrifta gode moglegheiter til å vinne fram. Men uansett, dette var nokre av dei forbetringane som Framstegspartiet gjer når det gjeld skattar og avgifter. Dette er forbetringar som tydeleggjer at vårt alternative statsbudsjett har ein langt betre sosial skatteprofil enn Regjeringa sitt forslag, og også vil tryggje norske arbeidsplassar langt betre enn det Regjeringa sitt forslag vil.

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2007-11-27

Statsrådens partifelle, representanten Lundteigen, uttalte følgende i et replikkordskifte tidligere i dag: «Når det gjelder bønder, som er litt mer jordnært, og som jeg har en viss forutsetning for å snakke om, og tilsyn i så henseende, kan jeg forsikre representanten Tybring-Gjedde om at det snart går over alle grenser i forhold til hvilke tilsyn og hvilke krav som stilles til dem som står for matproduksjonen i Norge. (…) Det gir muligheter for at vi kan kraftig forenkle en god del ting. (…) Det er noen som skal betale, og det er noen som skal leve med det. Det er et stort problem for oss som i praksis arbeider i norsk jordbruk.» Det er veldig fornuftige synspunkter fra representanten Lundteigen. Er dette synspunkter som statsråden deler og vil følge opp i sitt arbeid med å forenkle byråkratiet i norsk landbruk?

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2007-11-27

Vi diskuterer i dag statsbudsjettet for neste år og hvilke visjoner, vyer og mål vi skal ha for framtiden. Utgangspunktet for debatten, og et faktum, er følgende: I løpet av neste år vil vår kapitalformue plassert og investert i utlandet passere hele 2 500 milliarder kr, egentlig et ganske fantastisk utgangspunkt. Vi har jo utrolige muligheter for å løse de problemer og utfordringer vi har her i Norge. Til tross for at vi har en enorm formue, og har hatt det ganske lenge, er det skremmende hvilken vei det går. Man skulle faktisk tro at vi levde i en kommuniststat på mange måter. Det er jo kø, kø og kø overalt. Da snakker jeg ikke om kø i matbutikkene, slik vi husker det var under kommunismen i Sovjet, vårt naboland i øst. Nei, heldigvis er matbutikkene i Norge ikke offentlig drevet, men det virker som om det er kø på de fleste områder som styres og drives av det offentlige i Norge. Vi har sykehuskø, og sykehusene forfaller. Etter at de rød-grønne tok over, har det blitt ca. 20 000 flere syke som venter i sykehuskø, og nå er vi oppe i hele 220 000 i sykehuskø. For eksempel er det til og med kø for å få en enkel øyeoperasjon som tar ca. 10 minutter. Syke barn må vente i kø i opptil et halvt år. Vi har kø i eldreomsorgen, kø av eldre som må leve under uverdige forhold. Vi har barnehagekø til tross for at dette er finansministerens kampsak nr. 1. Til og med de kriminelle må vente i kø – kø for å sone straff. Det er jo helt utrolig. Vi har kø på veiene. Bilistene må ikke vente i lange køer for å kjøpe bil, slik det var i kommunisttiden i Sovjet, men det er kø på veiene. Det er litt pussig at Sverige, vårt naboland, har en statsgjeld på over 1 200 milliarder kr, og de investerer masse i vei, mens Norge med en formue på snart 2 500 milliarder kr har utallige livsfarlige veier. Skal man først kjøpe en moderne og trygg bil, skal det svi skikkelig på pungen, noe som har resultert i at vi har noen av de eldste bilene i Europa på veiene, på linje med Albania, et land som vi ellers ikke sammenlikner oss så mye med. For øvrig er kanskje mange av de nye bilene som er i Albania, egentlig stjålet i Norge, men det er jo en helt annen sak. Samtidig har de rød-grønne en kø av forslag om å sette opp enda flere bomstasjoner for å ta enda mer penger fra bilistene. Bare i år er det satt opp 14 nye bomstasjoner. Hvorfor det? Fordi vi ikke har penger? Vi har kø i norsk skole, plassmangel i skolene, og skolene forfaller. Mitt spørsmål er: Hvor er de store visjonene? Hvor er vyene? Hvilke mål skal vi ha? Vi har pengene, og vi kan forandre Norge. Norge burde jo være det landet som har de beste sykehusene, med noe av verdens mest høyteknologiske utstyr, og med høyt utdannet helsepersonell med lang yrkeserfaring. Når man har kompliserte operasjoner her i Norge som man ikke helt vet hvordan skal gjøres, da sender man dem til USA. Hvorfor kunne det ikke vært omvendt, at USA sendte sine pasienter til Norge fordi vi hadde de beste sykehusene? Burde ikke Norge også være det landet i verden med minst kriminalitet, med høyest oppklaringsprosent når det gjelder forbrytelser, og at det var det norske politiet som hadde verdens mest moderne utstyr og de sikreste bilene? Norge har også forutsetning for å ha verdens beste skole og verdens beste universiteter. Hvorfor er det slik at de fleste land velger å sende studenter til USA og England? Hvorfor er det ikke slik at alle sender sine studenter til Norge? Det er faktisk et tankekors at det er gratis utdannelse i Norge, og at man allikevel sender studenter ut, og at de selv ønsker å studere i England eller USA, hvor det koster flere hundre tusen kroner. Norge kunne hatt verdens mest moderne veier. Det ville ha ført til færre dødsulykker, og til vekst i næringslivet. Norge kunne ha vært verdens mest entreprenørvennlige land. Men nei, faktisk er det det lille landet i øst, Estland – som var et av de fattigste landene i Europa for ca. 15 år siden – som nå er blitt kåret til et av verdens mest entreprenørvennlige land. Dessverre ser det ikke ut til at de rød-grønne klarer å fjerne køene. Tvert imot øker køene med rød-grønn politikk. Jeg leste litt på Nettavisen i stad og har en dårlig nyhet derfra. De rød-grønne har hele tiden skrytt av at vi er et av verdens beste land å bo i. Vi er ikke det lenger, vi er falt ned på andre plass. Det er det lille landet i vest, Island, som nå er verdens beste land å bo i.