Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2012-05-24

Jeg er glad for at også statsråden er bekymret for den utviklingen av tillitsbrist som vi finner når det gjelder politiet. Det jeg egentlig ba om ordet for å få en liten oppklaring på, er knyttet til IKT-investeringer. Utfordringen med IKT-investeringer er at de tar lang tid, de er veldig kostbare, og de gir ingen umiddelbar reduksjon i kriminaliteten. Men på lang sikt vil det kunne ha stor betydning for måten man bekjemper kriminalitet på, ikke minst når en kan sammenkoble de ulike registrene i etterforskningsøyemed. Så langt har ikke Justisdepartementet tatt de henvendelsene som i hvert fall den tidligere politidirektøren har fortalt oss at hun har tatt til departementet, på tilstrekkelig alvor, med det som resultat at det har vært trukket penger inn fra politidistriktene for å finansiere et forprosjekt på IKT-siden. Det er en strategi som jeg har forstått at denne justisministeren har fortsatt. Kan justisministeren fortelle oss om hun for fremtiden vil forsøke å bidra med ny investering til IKT-satsing i politiet, slik at vi slipper å ta de pengene fra politidistriktene?

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2012-05-24

Dette er en ganske interessant debatt. Først til to viktige poeng: Grunnen til at vi har et boligmarked i Norge, er at folk i Norge skal ha et godt og trygt sted å bo, og den viktigste egenskapen ved boligmarkedet og boligprisene, er å framskaffe nok boliger. For at vi skal nå målene når det gjelder det første poenget, er det viktig at vi har et boligmarked med lav inngangsterskel, hvor kostnadene ved boligen er jevnt spredd utover boperioden. I Norge i dag er det typisk at det er motsatt. Man har en høy inngangsterskel, og etter at man har klart å bli eier, har man lave kostnader. Den høye inngangsterskelen skyldes først og fremst de høye boligprisene, men også andre ting, som 15 pst.-regelen og diverse dokumentkrav. Når det gjelder komiteens merknader, registrerer jeg at når det er snakk om 15 pst.-regelen, er flertallet veldig bekymret for boligeiernes egenkapital, med henvisning til finansiell stabilitet. Når de senere kommenterer fjerning av dokumentavgiften, er ikke dette lenger så viktig. Om en boligeier først kjøper en bolig, for så å selge den rett etterpå til den samme prisen som det personen kjøpte boligen for, vil personen ha tapt 2,5 pst. av egenkapitalen sin. Så det er vanskelig å se at det er fornuftig å øke egenkapitalkravet med 5 pst. når begrunnelsen er finansiell stabilitet, samtidig som en bruker dokumentavgiften til å svekke egenkapitalen i boligmarkedet med 2,5 pst. Hadde en fjernet dokumentavgiften, hadde en altså finansiert halve økningen i egenkapitalkravet. Jeg synes også det er et tankekors at regjeringspartiene velsigner Finanstilsynets krav til 15 pst. egenkapital ved kjøp av bolig, men samtidig ikke vil øke taket for boligsparing for ungdom utover 150 000 kr. Så det er jo interessant om noen av dem som er imot økningen av BSU-grensen, kan fortelle meg hvor mange steder i Oslo-regionen man kan få en bolig til 1 mill. kr, for det er akkurat det man sier: 150 000 kr er nok i egenkapital. Helt konkret når det gjelder Finanstilsynets 15 pst.-krav: Her synes jeg det bør åpnes for individuelle vurderinger. Det gjelder altså en privat bank som ønsker å gi lån til en låntaker. Jeg vil f.eks. tro at en nyutdannet ingeniør, som har hele livet foran seg, kanskje har litt bedre betalingsevne enn f.eks. en ufaglært 50-åring, som tilfeldigvis i løpet av noen år har klart å spare opp noen kroner. Ellers har Gjermund Hagesæter tatt opp en del punkter som viser hva som øker boligprisene, så jeg skal ikke komme inn på alle disse reguleringene her. Min konklusjon er at det er politikerne og litt overivrige byråkrater som er skyld i de økende boligprisene.