NbAiLab/norwegian_parliament huggingface dataset:
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2007-03-07

Vettet er nok rimelig likt fordelt, men spørsmålet er jo snarere om pengene blir fordelt på en rimelig god måte. Jeg skal tilbake til hovedspørsmålet, som altså dreier seg om monumentbygging av en bro i Sogn og Fjordane, hvor det er en årsdøgntrafikk på 45 – kun 45! Riktignok mener Vegvesenet at det skal komme 700 nye trafikanter på døgnbasis hvis man bygger broen. Det er grunnlaget for å være spørrende til at man skyver et flertall, riktignok et flertall i fylkestinget, foran seg, og ikke som statsråd har tydelige syn på hvordan staten bruker sine midler, på hvordan staten eventuelt skal bruke 1 milliard kr på å bygge en broforbindelse på Vestlandet for 45 daglige trafikanter, når det er køer av prosjekter i andre fylker, hvor vi daglig blir minnet om at vi mangler penger til sikre veier. Gode veier redder liv. Det er vi nettopp minnet om gjennom en svensk undersøkelse. Er dette en klok prioritering som statsråden gir signal om?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2010-01-13

På lang sikt er det veldig mye en kan gjøre, da er det stor fleksibilitet i energisystemet. På kort sikt er det svært få ting en kan gjøre direkte. De menneskene som en kan si det er fare for liv og helse for, fordi det er høye strømpriser, er de menneskene som frykter strømregningen og derfor skrur av varmen. Det er de samme som ikke har penger til å gjøre dyre tiltak, knapt nok de billige tiltakene på kort sikt. Derfor er det sånn sett ikke noen løsning å komme med alle mulige støtteordninger. La meg ta situasjonen i Midt-Norge som eksempel, der strømprisene har vært oppe i over 8 kr pr. kWh – ikke bare én gang, men flere ganger – samtidig som Regjeringen styrer over ny produksjonskapasitet som ikke blir tatt i bruk. På kort sikt ville f.eks. to mobile gasskraftverk i Midt-Norge bidra til å presse strømprisene ned, og dermed gjøre at folk ikke fikk den skrekken for høye strømpriser og skrudde av varmen. Da må en spørre: Hvor høy må strømprisen være i Midt-Norge før Regjeringen tar i bruk sine kortsiktige virkemidler, så vi kan få en bedre balanse i kraftmarkedet?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2011-11-11

Jeg er glad for statsrådens noe konstruktive inngang, men så er spørsmålet: Hvem har ansvaret? Statsråd Grete Faremo sier 8. mai 2011: «Den behandlingen våre krigsseilere fikk da de omsider kom hjem vil alltid stå som en skamplett på nasjonens ære.» Jeg forstår det slik at statsråden er enig i det. Så er jo spørsmålet da: Hvem har det ansvaret? Er det skoleeierne? Det er det jo ikke; det ansvaret ligger ingen andre steder enn i denne sal. Og statsråd Faremo sier videre: «Jeg er glad for at jeg som forsvarsminister i dag kan si at vi har lært av fortidens feil og hvordan de kan rettes opp.» Da er jo på en måte også spørsmålet: Hvem har ansvaret for at man retter opp den feilen som er begått, og sørger for at det ikke skjer igjen, gjennom å spre god krigsminneerindring også til framtidige generasjoner? Er det kommunene, eller er det staten og denne sal, Stortinget som institusjon, som har ansvaret for å rette opp den urett som er begått mot en så stor gruppe?
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2011-05-18

Vi innførte jo i dette land en kvalitetsreform for høyere utdanning, som ikke minst statsråd Giske har vært med å bidra veldig positivt til. Det er flere statsråder som har vært med på det, og flere regjeringer. Det har vært en diskusjon om denne reformen har ført fram, og om vi har fått de resultatene som vi ønsket. Jeg vil være den første til å si at det er forbedringspunkter ikke minst når det gjelder gjennomstrømming, og når det gjelder den tiden studentene bruker på å ta sine studier. Men vi er et langt stykke foran der vi var før Kvalitetsreformen – altså, det har skjedd noe. Meningen var at studentene skulle følges opp og få bedre muligheter til å gjennomføre sine studier, og det stod det ganske dårlig til med før denne reformen ble innført. Så har vi sett at dette har ført til større oppfølging. Man hadde en god økning av gjennomstrømmingen de første årene etter at reformen var gjennomført, og så har det flatet ut litt. Det er ikke noe i veien for at man fremdeles fra de enkelte lærestedene har et ganske sterkt søkelys på den tiden studentene bruker til å gjennomføre studiene. Men så kan jeg også til representanten Warloe vise til siste nummer av Uniforum hvor det står en meget fin artikkel om en rekordrask doktor som lovpriser Kvalitetsreformen. Dette er et eksempel på en meget god student – som vi heldigvis har ganske mange av i Norge – og dette er en student som lovpriser Kvalitetsreformen, og som har tatt sin doktorgrad på åtte år, fordi det ble mulig nettopp gjennom den nye Kvalitetsreformen. Så her er det nok litt ulike erfaringer og grupper som det vil være i alle sammenhenger. Men vi har mange gode eksempler på at gjennomstrømmingen av studentene – den tiden de bruker på studiene – er særdeles bra og er bedre nå etter Kvalitetsreformen. Men så har vi – det skal jeg ærlig innrømme – også noen forbedringspunkter, og universitetene og høyskolene er de aller viktigste som må ta tak i det.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2000-03-29

Eg vil stille justisministeren følgjande spørsmål: «Kva er årsaka til at Justisdepartementet, mot intensjonane til stortingsfleirtalet, pålegg politimeisteren i Nordmøre politidistrikt å halde ei lensmannsbetjentstilling vakant ved Surnadal og Rindal lensmannskontor?»
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2015-10-05

Når det gjelder mange av fartøyene som legges i bøyer innenfor offshoresektoren, gikk f.eks. Farstad Shipping, et av verdens største rederier, sist helg ut og viste til at en av grunnene til at de nå legger flere av sine fartøy i bøyer, er manglende oppdrag, og at man faktisk har blitt bortvist fra brasiliansk sokkel, som følge av den politikken som føres der borte. Norge vil aldri kunne klare å ta unna alle de skipene på norsk sokkel, i Nordsjøbassenget eller videre nordover. Men regjeringen har allerede gjort en del tiltak som vil kunne sørge for at vi får økt aktivitet: Johan Sverdrup-utbyggingen går på skinner og vil medføre økt aktivitet både på vestsiden av Nordsjøbassenget og i Nordsjøbassenget. Videre har regjeringen også sørget for at vi får nye leteområder, som gjør det mer attraktivt å lete i områder hvor man faktisk har mulighet til å kunne finne noe. I tillegg gjøres det en rekke ting innenfor marin forskning og vedlikeholdssatsing på verftene. Her gjøres det noe punkt for punkt. Grunnen til at jeg ikke var mer inne på dette i hovedinnlegget, var at jeg ikke hadde mer tid – som jeg ikke har nå i replikksvaret heller.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2008-06-16

No kjem katta ut av sekken, etter representanten Korsberg sitt innlegg, for han seier jo at det å vere serviceinnstilt vil seie å kontrollere mindre - og det i tider då folk faktisk har døydd som følgje av feil i kjøttindustrien, og i ei tid då Fjordlaks i Storfjord i Møre og Romsdal ikkje ville take på alvor enormt farleg spreiing av virus. Så må representanten Korsberg ha misforstått meg fullstendig, for eg meiner ikkje at Mattilsynet skal vere vanskeleg. Eg sa det jo rett ut: Dei skal ikkje vere til for å rete folk. Dei skal vere serviceinnstilte. Mitt inntrykk er at dei er det. Men så må vi også innrømme ein så stor organisasjon moglegheiter til å ha kurs og forbetre seg sjølv og på den måten yte den best moglege servicen. Det har eg full tillit til at denne organisasjonen klarer. Vi må ikkje vedta dette i denne salen her. Så kjem dei jo etter kvart også til Ås. Det miljøet vi har ute på Ås, er bygdeungdom og også ungdom frå byar som tek seg utdanning. Dette er folk som vil vere innstilte på å ha den haldninga at dei skal hjelpe bygdebefolkninga, og i tillegg også hjelpe industrien til å få best mogleg næringsutvikling. Men det er ingen tvil om at dei også skal drive kontrollverksemd. Men driv dei best mogleg rettleiing og næringsutvikling, vil innsatsen dei må gjere med omsyn til kontrollen, bli mindre. Det har eg stor tillit til at Mattilsynet er i stand til å gjere.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2013-03-19

Etter en rekke oppslag knyttet til kreftlegemidler det siste året har statsråden måttet snu trill rundt på sine standpunkter flere ganger, og det er jeg glad for. Imidlertid viser det seg med all tydelighet at det er behov for en fornyelse i legemiddelpolitikken. Den må ses i sammenheng. Hva er det som gjør at regjeringen har en slik intens motvilje mot å fornye den politikken nå?

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2013-03-19

Jeg tror det er litt misforståelser knyttet til dette med at det selvfølgelig er mange ordninger i dette samfunnet som trenger å forbedres. Men det å ratifisere denne konvensjonen har handlet om at lovverket spesifikt som sådan skal oppfylle konvensjonens forpliktelser. Det er det som har vært forventningen. Det er ingen som har påstått at alt er i sin skjønneste orden, at samfunnet er universelt utformet, og at alle ordninger som vi skulle ønske er på plass, er der. For det er de ikke. Det har vært nevnt flere her som det er mange av oss som jobber for. Jeg har bare lyst til å si det, for det er to litt ulike ting, sjøl om det ene – eller det andre, for å si det sånn – selvfølgelig er veldig viktig for at man skal realisere dette målet om likestilling. Så har jeg behov for å lese opp igjen svaret på et skriftlig spørsmål knyttet til tilleggsprotokollen. Der står det: «Arbeidet med å legge til rette for norsk ratifikasjon av konvensjonen krevde en omfattende gjennomgang av norsk lovgivning og praksis, og dette arbeidet ble gitt prioritet. Vi vil, etter at konvensjonen er ratifisert, foreta en gjennomgang av konsekvensene av ratifikasjon av protokollen om individuell klagerett innen vi tar en beslutning i dette spørsmålet.» Så dette blir gjort. Jeg vil bare si det. Jeg har vært i Stortinget lenge, også da både Høyre og Kristelig Folkeparti satt i regjering. Da var de ganske konsekvente i Stortinget, de fremmet ikke eller stemte for forslag som deres egen regjering sa de satt og jobbet med og skulle gjennomføre. Så dette blir gjort – uansett. Jeg mener at det er viktig. Jeg mener også at når man skal bruke en slik tilleggsprotokoll, er man nødt til å utnytte eller utprøve alt med hensyn til norske klagemuligheter og til å bruke alle rettsinstansene før man kan komme fram til en slik ordning. Det er derfor jeg mener at dette antageligvis ikke er det mest effektive virkemiddelet i Norge, men at dette er en veldig viktig mulighet internasjonalt fordi det er mange land der denne rettsmuligheten ikke er til stede, sånn som den er i Norge. Så kan vi være uenige om vi har kommet langt nok med alle de ulike ordningene, osv. Det har vi selvfølgelig ikke gjort. Det er mye igjen på mye her. Men poenget er at denne tilleggsprotokollen – og virkningen av den – er en veldig viktig symbolsak internasjonalt, og den er nok først og fremst et instrument for mennesker som bor i andre land enn Norge.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2005-02-09

Jeg takker for svaret. Jeg vil minne statsråden om at bevaring av biologisk mangfold er en stor og viktig utfordring for Norge. Saker som omhandler biologisk mangfold, har ingen angrefrist. Hvis man utrydder en art, er det ikke mulig å gjenopplive den gjennom f.eks. en budsjettbevilgning. Mange norske arter er avhengig av naturskog for å overleve. Av drøyt 3 000 arter på den norske rødlisten lever over 1 400 i skogen. Norge er folkerettslig forpliktet til å ta vare på sitt biologiske mangfold gjennom Rio-konvensjonen. Vern av ytterligere skog er en forutsetning for å ta vare på det mangfoldet. Vil statsråden sikre at Norge er i stand til å ivareta sine folkerettslige forpliktelser?
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2003-11-26

Det SV foreslår for statsbudsjettet i 2004, er å bruke 2,3 milliarder kr mer enn det Regjeringen foreslår, for å sette i gang virksomhet når det gjelder både oppussing av skolebygg, opprustning av infrastruktur, f.eks. rassikring, osv. Det mener vi er en langt mer ansvarlig politikk for å få folk i jobb, enn det Høyre har lagt fram. Vi står ved hver eneste arbeidsplass vi foreslår i offentlig sektor. Vi står ved at vi foreslår at vi skal ansette arbeidsløse lærere istedenfor å la dem gå arbeidsløse i en situasjon hvor man trenger den arbeidskraften, og hvor mange lærerværelser står på randen av forgubbing, for å si det rett ut. Men vi vedstår oss også det vi foreslår i privat sektor. Det er private bedrifter som driver rassikring. Det er private bedrifter som pusser opp skolene. Det er nettopp de delene av privat næringsliv som i dag har problemer fordi de mangler oppdrag. Det er den kapasiteten vi kan utnytte for helt nødvendige samfunnsoppgaver, som vi løser nå som vi har hender til å utføre dem og penger til å betale dem for å gjøre jobben.

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2003-11-26

Budsjettavtalen har eit punkt om industrisamfunna Årdal og Høyanger. SV er einig med Senterpartiet i at dette er defensivt i utforming. SV spesielt hadde vel ynskt at det her i Stortinget hadde vore fleirtal for at næringsministeren skulle gå ein runde til med styret og leiinga i Hydro og jobbe for å få til ei modernisering i regi av Hydro – ei modernisering som er umåteleg lønnsam, med ei avkastning på langt over 20 pst. Det Senterpartiet gjer, er at dei i Budsjett-innst. S. I skriv ein merknad om at Regjeringa må forhandle fram ein avtale om myndigheitsdeltaking i moderniseringa av smelteverka, og viser til forslag under kapittel 9. Eg og SV får ikkje heilt tak på kva Senterpartiet meiner med det forslaget. Eg får heller ikkje tak på om Senterpartiet faktisk har fått tilbakemelding på at det er dette desse to industrisamfunna faktisk ynskjer skal vere løysinga på denne runden her.

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2003-11-26

Det er fleire enn opposisjonen som har vore opptekne av neste års budsjett i dag. Fleire av Høgre-representantane har forsikra salen om at Sem-erklæringa sine løfte om skattelette står ved lag. Og då snakkar vi om neste års budsjett, sidan det ikkje er så mykje skattelette i dette årets budsjett. Høgre-leiar Jan Petersen uttalte tidlegare denne veka at målet, ca. 10 milliardar kr i skattelette, nok berre kan nåast med hjelp av Framstegspartiet, mens i dag opplever vi altså – som fleire har vore inne på – at Høgre æreskjeller og nærast hudflettar det same Framstegspartiet både for deira politikk og for mangel på seriøsitet. Så det samarbeidet som er heilt utenkjeleg i år, er på ein måte sjølvsagt neste år, skal denne regjeringa kunne oppfylle sine løfte. Då er det ikkje så rart at det kan opplevast for oss i opposisjonen som ei regjering utan retning på den politikken dei fører. Men Oddvard Nilsen vil kanskje hjelpe oss med å oppklare den retninga som Regjeringa har for sin politikk.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 1999-06-09

Jeg vil gjerne stille et spørsmål til sosialministeren. Jeg vet at sosialministeren i disse dager legger siste hånd på verket i forbindelse med en forskjellsmelding som Stortinget skal få. Den kommer til å vise at forskjellene i Norge har økt. For eksempel er det slik at de ti prosent rikeste i 1986 hadde 50 pst. av alt utbetalt aksjeutbytte i Norge, mens ti år etter, i 1996, hadde de 90 pst. av alt utbetalt aksjeutbytte. I den andre enden er det mange som sliter, og de fattigste i Norge har fått mindre andel av inntekten. Det er tungt å ha dårlig råd i et land der man kan se seg rundt og se at mange har god råd. Det jeg ønsker å spørre sosialministeren om, er følgende: Hva slags strategi vil Regjeringen ha for å skape en allianse på Stortinget som kan bekjempe økte forskjeller? Er sosialministeren fornøyd med en allianse med Høyre og Fremskrittspartiet, som vi nå har prøvd i fire budsjettrunder – to statsbudsjettrunder og to revidert budsjett-runder?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2012-05-31

Eg må berre seie at eg ikkje føler at eg er blitt så veldig mykje klokare av dette. For kommunalministeren snakkar om at det er mindre detaljstyring og alt dette, men det jo akkurat dei same detaljane, akkurat den same regelstyringa av barnehagane, no som før finansieringa, før ein hadde stykkprisfinansiering der kommunane fekk pengar etter kor mange barn ein hadde i barnehage. No seier ein at når ein har rammefinansiering, kan ein prioritere annleis, at det blir opp til eit lokaldemokrati. Det er mange fine formuleringar, men betyr denne omlegginga at lokalpolitikarane, dersom dei ønskjer det, kan bortprioritere pengar til barnehagane, slik at det blir dårlegare tilbod til barna i barnehagar? Er det dette som ligg inne i dette? Viss det ikkje er det, kan eg ikkje skjønne at dette har auka handlefridomen og styrkt lokaldemokratiet på nokon som helst måte.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2003-12-17

Det er to ting som diskuteres i dag. Det ene er prinsippene bak Norges deltakelse internasjonalt når det gjelder militært personell, og det andre er kapasiteten og prioriteringene. Uansett om vi ikke kan få et helt klart definert antall Norge kan bidra med internasjonalt fra forsvarsministeren, snakker vi om rundt 1 000 pluss kanskje, ut fra hva slags karakter eventuelle oppdrag har. Når det gjelder prinsippene, er det høyst uklart for meg hva som gjelder for Regjeringen. Det som sies, både fra statsministeren og fra utenriksministeren, er at den generelle linjen Regjeringen har lagt opp til, er at vi først og fremst bør delta i FN- og NATO-ledede operasjoner. Det betyr at de to største bidragene Norge har vært med på i løpet av de siste årene, nemlig «Enduring Freedom» i Afghanistan og nå stabiliseringsstyrken i Irak, er i strid med det prinsippet både statsministeren og utenriksministeren selv legger til grunn. Hvordan henger dette sammen, og hvordan kommer dette til å bli fulgt opp i framtidige prioriteringer?

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2003-12-17

Noreg har destruert 7 500 miner i Irak, vart det sagt frå forsvarsministeren i utgreiinga hennar. Desse er i hovudsak funne på og ved lager. Det er ikkje snakk om noka rydding av minefelt, men henting frå lager. For å referere til nokre norske offiserar så seier den eine, løytnant Laursen, til NTB 8. desember om sjøminer: «Vi fant noen på et lager.» … «Vi har aldri sett en eneste mine i forbindelse med vårt arbeid langs elva». Underforstått er der også sjøminer. Det seier også løytnant Laursen. Desse minene er i hovudsak funne på og ved lager, og dette er med referanse til alle dei 7 500 minene. Så humanitær minerydding er ikkje aktuelt for dei norske mineryddarane i Irak, av den enkle grunn at under britisk kommando har dei blitt utkommanderte til heilt andre oppdrag. Med humanitær minerydding her meiner ein at det er folk utan våpen og utan uniform som faktisk er ute og ryddar på skolevegen, som ryddar i åkeren, der bonden har behov – altså ikkje ut frå strategisk rydding, men ut frå humanitære behov. Synest Kristeleg Folkeparti at det tyder på at den norske innsatsen spesielt er hovudsakleg humanitær når vi får så klare rapportar på det motsette?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2008-06-12

Eg har lyst til å finne litt meir ut av dette, om ein er gjest i naboens hus, eller om ein er medeigar. Då er mitt spørsmål: Gjeld dette også dersom det er utlendingar som investerer i Noreg? Dersom ein amerikansk hotellkjede som etablerer seg i Noreg, set ein del vilkår som er naturlege ut frå amerikansk lov og amerikansk kultur - f.eks. er ein mykje meir kritisk til fagorganisering blant dei tilsette i Noreg på det amerikanske hotellet - korleis stiller det seg då? Skal ein då rette seg etter norske lover, eller er ein då medeigar i dette huset og kan stille krav ut frå det som er vanleg i amerikansk kultur og amerikansk rett?
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2002-12-05

President, gratulerer med dagen fra meg også! Det svaret som statsråd Dørum her gav, syns jeg ikke er tilfredsstillende. Det er klart at vi var nødt til å akseptere at den utsettelsen blir gjennomført, fordi vi ikke har så mange millioner kroner som Fremskrittspartiet har, som har lagt dette inn i sitt alternative budsjett. Dette koster – så vidt jeg husker – rundt 80 mill. kr. Jeg tror det koster mer enn det også. Det er dyrt. Og hvis vi skulle prioritere kriminalomsorgen, kunne vi ikke legge inn penger til fri rettshjelp. Men jeg tror at hvis dette var et forslag som regjeringspartiene sjøl hadde ønsket å støtte, hadde det selvfølgelig vært lagt inn fra 1. januar. Det vitner om en viss frekkhet, vil jeg si, å utsette dette til 1. september og så liksom skyve ansvaret over på Stortinget i forhold til å skulle prioritere dette her, når det dreier seg om såpass mye penger som det gjør. Men jeg hadde egentlig tenkt å stille et spørsmål om dublering, det å plassere flere innsatte på enkeltceller. I et brev fra Statens helsetilsyn datert 30. november 2001 skriver Statens helsetilsyn at de «ikke anbefaler at to eller flere innsatte plasseres på samme rom, og at dette gjelder selv om toalett ikke er plassert inne på cellen. Begrunnelsen er at det ut fra et helseperspektiv er uheldig at de innsatte fratas muligheten til et privatliv. Det strider også mot formålet med fengsling som er rehabilitering.» Og videre: «Helsetilstanden til de innsatte i våre fengsler er generelt svært dårlig. Det dreier seg om fysisk syke, og det dreier seg om at 25-50% av de innsatte har psykiske lidelser, ofte sammen med rusmisbruk.» De skriver videre: «Vi har ikke tatt stilling til situasjoner med to på en celle ved svært korte fengselsstraffer, for eksempel for promilledømte eller lignende med god fysisk og psykisk helse.» Da er mitt spørsmål til statsråden: Er det kun disse som blir nødt til å dele celle når Regjeringa nå går inn for dublering som et ledd i å bekjempe soningskøen?
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2014-11-19

Lat meg presisere at eg ikkje spør om dei justispolitiske sidene ved saka. I svar til meg tidlegare har forsvarsministeren skrive om desse tolkane: «Arbeidskontrakten og gjeldende reguleringer legger til grunn at lokalt ansatte ikke skal uniformeres, permanent bevæpnes, eller anses som medlemmer av Norges væpnede styrker. Disse grunnleggende forholdene taler imot å inkludere lokalt ansatte under begrepet veteraner.» Det vi spør om her, dreier seg om opptil 26 enkeltpersonar som ifølgje Veteranforbundet, ein del bildemateriale og offentleg debatt ofte har vore uniformerte, ofte har vore væpna, og dei vert omtalte som kollegaer og veteranar av Veteranforbundet i fleire møte og samtalar med oss. Mitt spørsmål vert då: Tek Veteranforbundet feil når dei seier at denne vesle gruppa, ikkje andre enn desse, er veteranar og har vore væpna og gått i uniform ei rekkje gonger?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2008-11-12

Jeg registrerer at statsråd Giske med sin vanlige retorikk ikke svarer på spørsmålet fra representanten Olemic Thommessen. Jeg registrerer også at statsråden i Bergens Tidende i dag forsvarer sitt forslag om mer enn å doble disposisjonskontoen sin med at det er satt i gang mange prosjekter i departementet. Men dette hadde statsråden fint kunnet bake inn i budsjettet på vanlig måte og ikke satt på sin disposisjonskonto. Altfor mange ganger de siste tre årene har representanter for komiteen kommet etter statsråden på festivaler og andre arrangementer der statsråden i forkant rundhåndet har delt ut fra sin disposisjonskonto, som har økt fra 5 mill. kr i forrige periode til 37 mill. kr for 2009. Kan statsråden virkelig forsvare denne bruken av skattebetalernes penger til privat valgkamp? Synes ikke statsråden det er umoralsk og uforsvarlig når en rekke frivillige lag og organisasjoner over hele landet sliter med å få endene til å møtes?