Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2013-06-19

Jeg kan informere statsråden om at Rogaland Fremskrittsparti har to kvinner på topp – uten at de er kvotert. Statsråden var i sin første svarreplikk til undertegnede inne på at det er viktig å få de unge kvinnene med minoritetsbakgrunn ut i arbeid. Det er veldig gledelig at statsråden mener dette. Men det som er realiteten i dag, er at veldig mange av disse kvinnene – når de er ferdig med høyere utdanning – ikke kommer seg ut i arbeid fordi de gifter seg. Et av de tiltakene det går an å sette inn, er å heve aldersgrensen for familiegjenforening. Spørsmålet mitt til statsråden blir: Er statsråden villig til å bruke det virkemidlet det er å heve aldersgrensen for familiegjenforening?

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2013-06-19

Vi tar ikke vare på kulturminner fordi det er så hyggelig med noe gammelt. Kulturminnevern er viktig for å fortelle historien om oss, en historie som er nødvendig for å forstå både nåtid og framtid. Det er historien om oss, enten vi kommer fra bygd eller by, har bakgrunn i landbruk, fiske eller industri, enten vi har tilhørt overklassen med deres praktbygg eller arbeiderklassen på husmannsplasser og i små stuer. Vi trenger å ta vare på et representativt utvalg av kulturminner, ikke minst også kulturminner knyttet til vårt samiske urfolk, våre nasjonale minoriteter og våre nye minoriteter – altså innvandrerne. I 2005 kom meldingen Å leve med kulturminner, som satte mål fram mot 2020. Riksrevisjonen har gått igjennom disse og påpekt at framdriften ikke har vært god nok. Den viktigste satsingen for å nå 2020-målene har vært å etablere ti bevaringsprogrammer. Siden oppstarten i 2007 er det utformet verneplaner, og et stort antall fredede kulturminner og kulturmiljøer er blitt satt i stand. Likevel er det mye som gjenstår for å nå 2020-målene. Det er åpenbart behov for økt økonomisk innsats, og det er komiteen enig i i en merknad. Frivillige organisasjoner gjør en stor innsats på kulturminnefeltet. De står ikke bare for det helt nødvendige engasjementet, men de står også for mye faglig kunnskap på mange områder hvor det ikke ellers er så mye kunnskap. På høringen ble det påpekt en pussig ting, syns vi, at det ikke gis midler til rullende kulturminner – de eldste bilene – som mange har et stort engasjement for. Vi får den litt underlige situasjonen at det som er satt opp for å verne bilen – garasjen – blir verneverdig og kan få tilskudd, men ikke bilen. Det er en urimelighet som Miljøverndepartementet og riksantikvaren bør se nærmere på når det ellers nå er blitt oppmykninger i hva det kan bevilges penger til fra Kulturminnefondet. Når det gjelder verdensarv, står det i meldingen at regjeringa ikke planlegger nye nominasjoner. Samtidig etterlyses samisk verdensarv i den nye verdensarvpolitikken. Fra Sametinget er det påpekt at det på Mortensnes, som er det største gravstedet som har vært lengst i bruk i hele Europa, kan inngå i et samisk verdensarvområde, som også dekker villreinjakt. Komiteen peker på at nomineringen av Mortensnes ikke må stoppes ut fra at man ellers ikke har planlagt nominasjoner. Opposisjonen fremmer fire forslag som jeg gjerne vil kommentere. Det første er at de foreslår skattefradrag. Det er vi jo vant til. Fremskrittspartiet fremmer jo nå skattefradrag for alle formål unntatt fagforeningskontingent. Generelt sett er vi tilhengere av et bredt skattegrunnlag med få skattehull og en lav skatteprosent. Når det gjelder vedlikehold av fredede bygg, tror vi i tillegg at dette vil føre til et stort byråkrati, siden fradraget jo ikke skal gå til standardheving, men kun til vedlikehold. I tillegg er skattefradrag en fordel som kommer dem til gode som har gode inntekter og høy skatt. Mange eiere av fredede bygg vil ikke ha noen som helst fordel av et skattefradrag. Det er derfor riktigere å satse på tilskudd for å dekke merkostnadene ved å ta hånd om et fredet bygg. Opposisjonen fremmer også et forslag om gjenoppretting av Kulturminnefondet, et fond som ble avviklet i 2013 og erstattet med en bevilgning. Det førte til, ifølge Kulturminnefondets direktør, at man fikk 6 mill. kr mer til Kulturminnefondets formål. Fremskrittspartiet foreslår at staten skal ta ansvaret for arkeologiske utgravinger, og Høyre og Kristelig Folkeparti foreslår i en litt kryptisk formulering at regjeringa skal utrede en modell som gir bedre balanse mellom beslutningen om utgraving og kostnader og finansiering av denne. Det er nettopp det som er problemet. Det kan være mange forhold knyttet til utnyttingen av en tomt, ett av dem kan være behovet for arkeologiske utgravinger. Staten har neppe ubegrenset økonomi til å foreta utgravinger alle mulige steder der det kan være fornminner. Det vil da være behov for en prioritering. Jeg tror nok at mange utbyggere heller vil tenke seg å ta kostnadene knyttet til tomta sjøl enn å stå i en statlig kø. Jeg kan vanskelig tenke meg at en E18-utbygging eller bygging av et varehus for IKEA blir utsatt i ti år fordi de skal stå i en kø for prioritering av en statlig arkeologisk utgraving. For mindre private foretak fins det allerede i dag støtteordninger.