NbAiLab/norwegian_parliament huggingface dataset:
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2008-12-04

Nei, jeg vil ikke avkrefte at det er en mulighet som vi vil vurdere. Den må inngå i dialogen med bransjen, og vi har ingen konkret plan om å gjøre det. I en dialog med bransjen vil det være veldig dumt å starte dialogen med å binde seg på hender og føtter når det gjelder hvilke tiltak som kan være aktuelle. Først og fremst ønsker vi en dialog med bransjen om de positive tiltakene, hvordan man bedre kan legge til rette for alternativer, hvordan alternativene til plastposene kan bli billigere, bedre utstilt, hyggeligere å bruke og mer framtredende i sortimentet. Så vil en avgift være noe som må vurderes i den sammenhengen.

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2008-12-04

Det er det. Det veit også representanten Petersen veldig godt, at er ein med i eit regjeringssamarbeid, så står ein last og brast med dei ein samarbeider med. Så til Olavsvern. Den store diskusjonen som må komme, og som eg også håper Høgre vil vere med og bidra til når det gjeld Olavsvern, vil gå på å setje det opp mot det logistikkskipet som skal komme når ein skal byte ut «Valkyrien». Da får vi spørsmålet: Vil vi ha ein base som er landbasert, eller vil vi ha eit logistikkskip til 2–3 milliardar kr? Det valet ligg der, og det er desse to tinga som må setjast opp mot kvarandre, for da får ein eit reelt val mellom det å vere offshore eller det å vere onshore. Eg trur Olavsvern vil stå seg i den typen debatt. Eg trur også det er eit sikkerheitspolitisk val om vi vil vere i nordområda, eller om vi vil vere mest mogleg rundt omkring. Eg helser velkommen – det er ikkje for seint enno – at også Høgre bidreg på best mogleg måte til at vi får den politiske debatten opp, om ein skal setje Olavsvern opp mot eit eventuelt nytt logistikkskip. Det kan hende at det er den realistiske moglegheita for Olavsvern til å bli berga.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2013-04-24

På vegne av representantene Bård Hoksrud, Jan-Henrik Fredriksen, Ingebjørg Godskesen, Gjermund Hagesæter og meg selv har jeg fornøyelsen av å legge frem forslag om strakstiltak for å gjennomføre nødvendig rassikring på E16 mellom Bergen og Voss.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 1999-02-17

Kaasen-utvalet la nettopp fram si innstilling i Stavanger, og det var overskridingar på ca. 30 milliardar kr. Det svarar til 700 000 kr pr. time i døgnet i fem år. Dette er enorme pengesummar. Min påstand er at noko av grunnen til desse overskridingane er skattesystemet vårt. Det er jo ikkje tvil om at dette er profesjonelle oljeselskap, som dermed bevisst legg fram investeringsprognosar som er altfor låge, for så i neste omgang å trekka det av på skatten. Mitt spørsmål til ministeren er derfor: Har ho tenkt å sjå på denne problemstillinga i det vidare arbeidet? Og: Det er jo Arbeidarpartiet, Høgre og Framstegspartiet som har drive opp tempoet i Nordsjøen. Korleis ser statsråden for seg at ein kan få betre styring med aktiviteten, som nå er låg på grunn av marknadssituasjonen?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2014-06-04

De siste år har medført flere flommer, bl.a. i Gudbrandsdalen. Sammen med den kunnskapen vi har om klimaendringene og økte nedbørsmengder, gjør dette at samfunnssikkerhet bør ha høy prioritet når spørsmål om masseuttak fra elver behandles. I Gudbrandsdalslågen har oppsamling av grus og sand i elven over tid økt flompotensialet i dalføret. Hensynet til flomdemping må allikevel veies opp mot andre hensyn som miljø og sikkerhet andre steder langs vassdraget. Miljøhensyn vil være viktig i behandlingen av saker om sikringstiltak, også masseuttak. Dette er fordi fysiske endringer i og rundt vassdragene påvirker leveområder for planter og dyr, ikke minst storørreten, som jeg oppfatter at lokalbefolkningen også er opptatt av. Norges vassdrags- og energidirektorat og Fylkesmannen vurderer de endringer som et sikringsanlegg eller et masseuttak vil påføre vassdragsmiljøet. Ved god planlegging og teknisk gjennomføring er det mulig å foreta masseuttak som ivaretar både flomhensyn og fiskeriinteresser. Det krever imidlertid god samhandling mellom berørte statlige myndigheter og lokale aktører. Jeg – og sikkert også representanten – er kjent med at en helhetlig forvaltningsplan for Lågen er under utarbeiding. Det er viktig å se ting i sammenheng, og planen vil bidra til dette. Samfunnssikkerhet vil være et viktig hensyn i denne planen, og den vil legge til rette for koordinert, effektiv og rask saksbehandling av denne typen saker. I noen tilfeller, også før planen er ferdig, vil det selvfølgelig være både riktig og nødvendig å gjennomføre tiltak, og det er jeg opptatt av å legge til rette for gjennom effektiv saksbehandling på dette området.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 1999-05-26

Eg vil gjerne stilla følgjande spørsmål til utanriksministeren: «EURATOM-direktivet ble vedtatt av EU 16. mars i 1996, og skal være innarbeidet i nasjonal lovgivning i alle EU-land innen mai 2000. Direktivet trekker en grense mellom lavaktivt avfall og avfall som ikke er aktivt. Det «ikke aktive» skal behandles som vanlig avfall og derved i prinsippet kunne spres hvor som helst. Føre var-prinsippet fravikes altså. Hva er Regjeringens holdning til dette direktivet, og hva gjøres for å hindre at det gjennom EØS-avtalen blir implementert i norsk regelverk?»

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 1999-05-26

På vegne av representantene Per Sandberg, Terje Knudsen og meg selv har jeg den glede å fremsette et forslag om å oppheve reguleringen av fjærkresektoren ved å ta denne sektoren ut av loven om omsetning av jordbruksvarer.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2015-11-04

Denne situasjonen krever god ledelse og noen punkter som peker framover. På høringen i utenrikskomiteen i går ble det rimelig klart at ekspertene mente at det ikke ville finnes noen gode løsninger på europeisk nivå, men at man måtte bruke FN i tillegg. Det er ett utgangspunkt. Men hvis vi skal gå til de helt konkrete tingene i Norge, så har SV en rekke helt konkrete ordninger som vi ønsker å legge på bordet. Det ene er at de som har krav på beskyttelse, må få rask saksbehandling. Vi vet hvem de er. I dag sitter de over et år og venter. Etterpå sitter de mange år på dyre mottak der de blir syke og ute av stand til å klare seg sjøl etterpå. Der kan man få til en ny bosettingsordning der kommunene, som i dag har ansvaret, i stedet får alle disse milliardene som nå går til mottak, slik at de kan komme i gang med integreringen veldig raskt. Og det er behov for mer norskopplæring, ikke mindre, slik regjeringen foreslår.

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2015-11-04

Jeg vil ikke forhåndskonkludere verken den ene eller den andre veien. Vi har også hatt møte med samarbeidsforumet og mange andre interessenter i dette. Vi har gjort mange vurderinger underveis. Vi har vært på konferanser. Vi har truffet fagbevegelse og andre, som har løftet opp sine argumenter. Her er det mange ulike interesser som skal veies opp mot hverandre. Jeg mener at vi må se på hva Norge er best tjent med, både på sikkerhetssiden, på arbeidstakersiden, i oljebransjen, i helikopternæringen og når det gjelder trygghetsfølelsen folk skal ha i luftfartsnæringen generelt. Vi har et luftfartstilsyn som etter mitt skjønn gjør en fremragende jobb, som har god historikk å vise til. Og selv om en skulle ende opp med et europeisk regelverk, vil Luftfartstilsynet fortsatt være den avgjørende myndighet som kan stoppe flygninger fra å skje hvis de mener at dette ikke er godt nok. Så kan det godt hende at en sier at til tross for at Luftfartstilsynet har den muligheten på alle flygninger allerede, vil ikke det være tilstrekkelig hvis en opplever at et felles europeisk regelverk praktiseres veldig ulikt av ulike tilsynsland, og dermed skaper problemer i Norge.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2001-05-02

Jeg har et spørsmål til statsministeren. I fjor sommer befant kongeriket Norge seg i en slags bensinrus. Bensin- og dieselavgiftene var det mest eksistensielle spørsmålet, godt hjulpet av Norsk Petroleumsinstitutt, som kjørte en annonsekampanje for dette. De lyktes: Bensinavgiftene ble satt ned. Det kostet 2,5 milliarder kr fra statskassen. Nå er Norsk Petroleumsinstitutt igjen i gang med en annonsekampanje, som koster 2,5 mill. kr. Norsk Petroleumsinstitutt er en forening for oljeselskapene. Statoil er et viktig medlem og betaler en fjerdedel av denne kampanjen. Hva synes statsministeren om at deler av statskassen nå brukes til en ensidig kampanje for skatte- og avgiftslettelser og indirekte finansierer valgkampen til Høyre og Fremskrittspartiet?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2006-02-15

Jeg takker igjen statsråden for svaret. Statsråden har selv pekt på formuleringene i Fiskeridepartementets budsjettproposisjon på side 119, og jeg siterer: «Prosjektet må imidlertid vurderes i tråd med trafikkutviklingen og størrelsen på de skip som kan være aktuelle for anløp Bergen havn.» Det er slik at trafikkutviklingen er sterk, skipene blir større, og de blir også høyere. Det er altså en ny og forsterket utvikling siden dette ble skrevet. Vil statsråden ta nytt initiativ for å få dette prosjektet opp og frem? Vil statsråden alliere seg med tidligere byrådsleder Anne-Grete Strøm-Erichsen, som i sin byrådsledertid var en ivrig forkjemper for at Bergen måtte få denne seilingsleden på plass? Jeg håper det kan være en støtte for statsråden i arbeidet med å få realisert dette prosjektet, som åpenbart må finansieres av staten, fordi det er for sent å komme med regningen til dem som nå har nedbetalt broen.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2006-10-24

I en kronikk sier Afghanistan-kjennerne Arne Strand og Astri Suhrke: «I landsbyane sluttar dei seg no til motstandssida av fleire årsaker». En viktig årsak er «sinne over uoppfylte lovnader om bistand og tryggleik». Videre: «Utanlandske styrkar vert blinka ut som syndebukkar, og mange føler eit legitimt sinne etter å ha sett dei bombe moskear og landsbyar, invadere heimar og drepe eller arrestere innbyggjarane.» Det er til nå, i de fem årene som er gått, brukt ti ganger mer på militære operasjoner i Afghanistan enn på utvikling. Hvorfor spurte aldri Kristelig Folkeparti seg i sin regjeringstid, da man hadde en utviklingsminister fra Kristelig Folkeparti, om en var på rett veg i Afghanistan, om ikke en fokuserte for mye på kampen mot terrorister og for lite på kampen mot fattigdom og for et anstendig liv for afghanerne?

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2006-10-24

Jeg forholder meg til hva Fremskrittspartiet foreslo for 2006. Det er et faktum at når det gjaldt regionbevilgninger for Asia, foreslo Fremskrittspartiet å kutte med 460 mill. kr – altså blir det 50 mill. kr igjen til Asia, og det blir ikke mye til nasjonbygging i Afghanistan. Så er det slik at SV hele tida har støttet opp om ISAF-styrkene, med det mandatet ISAF-styrkene har. SV har i denne regjeringa vært med på å øke bidraget til ISAF-styrkene. Ja, vi erkjenner at det må et militært bidrag til. Men så ønsker jeg at både Fremskrittspartiet og andre er med på den diskusjonen som foregår i NATO, nemlig: Er strategien riktig? For det er helt riktig, NATO kan ikke mislykkes i dette bidraget nå. Det har verken Afghanistan eller NATO råd til. Vi må kunne koste på oss diskusjonen om: Hvordan er strategien for å kunne lykkes i Afghanistan?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2004-03-03

Jeg skjønner at helseministeren føler seg forpliktet til å følge de retningslinjene og de forskriftene som han selv legger i denne saken, og som han frontet gjennom statsbudsjettforhandlingene. Det er jeg ikke så veldig overrasket over, og det må selvfølgelig statsråden gjøre. Det som er problemstillingen, er at de nye endringene faktisk trer i kraft denne uken, fra mandag 1. mars. Det jeg lurer litt på, er om statsråden nå vil følge intensivt hvordan den nye ordningen fungerer for de pasientene som blir satt på disse medikamentene. Dersom det skulle vise seg at den endringen som nå ligger til grunn – med henvisning til ALLHAT-studien som er blitt brukt som et argument – ikke holder mål, vil statsråden komme tilbake til Stortinget og gjøre om det vedtaket som ble fattet i forbindelse med statsbudsjettet?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2003-11-28

Det var da voldsomt hvordan statsråder nå om dagen misforstår relativt enkle ting! Statsråd Solberg misforstår nå totalt det jeg sa, eller hun velger å late som om hun misforstår det. Jeg sa ikke at vi skulle ha noen rasjonering med hensyn til ressursene. Jeg sa vi skulle ha en rasjonering med hensyn til behovene. Det er klart det er veldig mange som gjerne vil ha gratis hushjelp – det skjønner jeg godt. Men det er her vi skal ha en rasjonering – i forhold til dem som virkelig trenger det, som tilfredsstiller de kriterier det offentlige har satt opp for når man skal få hjemmehjelp, hjemmesykepleie eller sykehjem. Det er den vurderingen som skal gjøres av det offentlige. Det er den vurderingen som i dag gjøres av det offentlige og deres representanter når noen er syke, når noen trenger sykehusplass og når noen trenger sykehjemsplass. Men det er bare det at når noen blir syke, kommer pengene automatisk, uten at noen sier at pengene er brukt opp. Det er det prinsippet vi også vil ha når det gjelder betaling for sykehjem, hjemmesykepleie, hjemmehjelp osv. Det er noe helt annet. Her tror jeg dessverre at statsråden valgte å late som om hun misforstod. Det er jo Stortinget som har bestemt at visse ordninger er avhengig av at man har betalt skatt. Stortinget står fritt til å endre også de ordningene, hvis det er det om å gjøre, slik at det er en helt usaklig argumentasjon fra statsrådens side.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2016-01-20

Det kan jeg ikke tenke meg, og det skyldes at vi er mer opptatt av resultatene som gis, enn av hvordan en konkret disponerer midlene. Vi er opptatt av at de skal levere på de resultatene vi krever, og detaljstyring av politiet er vi ferdig med. Vi har gått fra 52 til 10 mål for politiet og har ryddet opp i målstrukturen og fortsetter for så vidt det med oppfølging av styringsparametere osv. Og jeg mener det er viktig at politiministeren i hvert enkelt politidistrikt har ansvaret for å disponere de ressursene på en best mulig måte for å følge opp de klare politiske føringene som er gitt både fra Stortinget og fra regjeringen og meg som statsråd. Det er på en måte resultatet i den andre enden vi skal være opptatt av, og hvis en ser på resultatene i Oslo, ser en nå at de er svært gode. Det er en dramatisk reduksjon i tyveri, det har vært en dramatisk reduksjon i antallet ran, det er gjennomført en rekke endringer som gjør at saksbehandlingstiden går ned, og en bruker ressursene mer effektivt og får mer igjen på resultatsiden. Det synes jeg er veldig bra, men forutsetningen for å få det til er at politimesteren faktisk er ansvarlig for å disponere ressursene riktig.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2003-05-13

I mitt hovedinnlegg viste jeg til tall fra Statistisk sentralbyrå som, slik jeg leser tallene i alle fall, viser en klar sammenheng mellom økende forskjeller og økende fattigdom. Jeg har derfor følgende spørsmål til sosialministeren: Er det en målsetting for Regjeringa å stanse opp og eventuelt snu den utviklinga vi fortsatt ser, der noen stadig blir rikere, mens stadig flere havner i fattigdom? Eller ser ikke sosialministeren noen sammenheng mellom store forskjeller og økende fattigdom, og derfor ikke noe behov for økonomisk og sosial utjamning?
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2012-01-18

Statsråden synes ikke dette er greit, og statsråden synes heller ikke det er greit at vi har en mangel på både lærere, helsefagarbeidere og førskolelærere i tillegg til en mangel på teknologer. Derfor er det viktig for meg å ha et helhetsperspektiv på dette, og det er viktig å vurdere hvordan vi skal klare å få flere av studentene til å velge nettopp de yrker og de områder hvor det er behov. Jeg deler helt og fullt Liens syn på at det er behov for teknologer. Jeg tar avstand fra de påstandene som kom mellom linjene her. Men i en teknologisk sammenheng, enten det handler om olje- og gassutvinning eller andre viktige innsatsområder i samfunnet, trengs det et mangfold av kunnskap. Realfag, hvori teknologifagene inngår, er et område hvor regjeringen faktisk har satset med egne strategier for å lokke studenter til å velge nettopp de fagene. Vi er jo i den situasjon at mange av disse valgene er avhengige av de unge selv. Det er de som bestemmer hva de skal begynne å studere. Det vi kan gjøre, er å legge til rette for å vise hvor behovene er, og hvor spennende og givende det er å jobbe med f.eks. realfag og teknologi. Vi har en egen satsing for å få flere kvinner til å studere realfag og teknologiske fag, og vi har etablert et eget modellbyrå hvor vi får fram de gode modellene, slik at unge kvinner også vurderer å velge teknologifag. Det har vært en stor økning på dette området i den tiden vi har holdt på, men jeg er helt enig med representanten i at vi har et stykke vei å gå ennå, og derfor fortsetter vi iherdig.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2002-03-13

Mitt spørsmål går til miljøvernministeren. Utviklingen i dagens samfunn går mot økt motorisert friluftsliv i form av bruk av snøscooter, og det skjer uten at myndighetene legger forholdene til rette for det. I forrige stortingsperiode fremmet Fremskrittspartiet et Dokument nr. 8-forslag som gikk ut på at kommunene skulle få anledning til å legge forholdene til rette for bruk av snøscooter dersom kommunene ønsket det, og at man skulle få anledning til å kjøre på ubrøytet skogsbilvei og på islagte vassdrag. Dette forslaget ble, som tradisjonen er her på huset, nedstemt av stortingsflertallet. Men stortingsflertallet var i sine merknader enig i forslaget og gjentok to ganger i siste stortingsperiode at man ønsket å få gjennomført disse forskriftsendringene i tråd med Fremskrittspartiets forslag. Hva vil statsråden snarest gjøre for å legge forholdene til rette for snøscooterkjøring her til lands, i tråd med det stortingsflertallet har bedt om tidligere?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2003-02-05

Jeg takker nok en gang for svaret. Det er klart at både Fremskrittspartiet og regjeringspartiene mener at vi skal bruke mindre ressurser på slike ting, som statsråden sier. Men samtidig må vi tenke på den enkelte forbruker. Hvis en kjøper strøm for 30 000 kr, og strømmåleren går 10 pst. feil, er det snakk om 3 000 kr, og x antall år framover blir det mye penger. Når det heller ikke finnes noen lov eller noe regelverk for hvor ofte en strømmåler skal skiftes eller på andre måter justeres, kan det være at en del er litt usikre på om strømmåleren virker riktig. Jeg tror også at en kontrollordning ville ha den virkningen at de som eventuelt kunne tenke seg å jukse med en strømmåler – jeg sier «tenke seg» å jukse med en strømmåler – ikke gjør det. Så jeg tror ikke at dette nødvendigvis vil koste noe for nettleverandøren, for jeg tror det blir en pluss/minus nytteverdi her som kommer ut på null, men at man får et bra tillitsforhold til nettleverandøren.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2004-03-11

Ja, det er vel gjerne berre eg igjen i mørket då. Eg vil gjerne starta med å lovprisa Regjeringa i denne saka. Regjeringa har nemleg gjort det som SV har ønskt seg. Det gjorde òg regjeringa Stoltenberg. Dei gjekk imot den utvidinga som me no behandlar. Regjeringa har gjort ein veldig god jobb i denne saka. Ein har gjort det som arbeidarpartiregjeringa meinte, og òg det som denne regjeringa meinte. Så har noko skjedd på vegen. På ganske få månader har ein totalt endra syn, etter at saka kom til Stortinget. Plutseleg har det gått opp eit lys tydelegvis, og det må ha vore skarpt, for å skifta meining på så kort tid kjenner eg få parti og få regjeringar som klarer, slik som denne regjeringa har klart. Men berre for å rippa opp i dette. SV har tilbydd Regjeringa fleirtal i denne saka òg, som me har gjort når det gjeld Kjøsnesfjorden, og som me har gjort i mange saker som ville gjort noko med kraftbalanseproblematikken. Me tilbyr Regjeringa fleirtal for 20 TWh, altså tilsvarande fem gasskraftverk, innan 2010, viss Regjeringa vil. Det er opp til Regjeringa. Me er klare med prosjekt innanfor bioenergi, med energisparing i prosessindustrien, som blei nedstemt i den førre saka. Me har i det heile ei rekkje forslag som vil framskaffa nødvendig energi. I denne saka er det snakk om veldig lite energi, så å blåsa dette opp er veldig merkeleg. Men det er snakk om naturinngrep, og det er poenget. Det var Regjeringa fornuftig nok til å seia nei til for eit par månader sidan. Lovprisinga av Regjeringa skal me gjerne halda fram med viss ho kjem med noko som kan lovprisast. Korleis argumenterer Regjeringa i denne saka? Blant anna seier ein: «… det faktum at eit område som Blåskavlen vert røyrt ved var den største ulempa og eit sterkt argument mot utbygginga. Etter ei samla vurdering fann departementet at omsynet til natur og miljø måtte få avgjerande vekt.» Derfor gjekk ein imot. Den «avgjerande vekt» hadde altså forsvunne på to månader. Korleis tek dette seg ut? Det er etter mi meining veldig lite truverdig. Vidare står det at departementet held fast ved avslaget – med bestemt hand. To månader etterpå er alle dei gode miljø- og naturargumenta som blåste bort med vinden, sannsynlegvis etter god jobbing frå Høgre. Eg har forstått at eitt regjeringsparti, det minste, kjem til å støtta SV i denne saka. Dei er altså lojale mot Regjeringa sin politikk, slik som SV, i denne saka. Ifølgje det Regjeringa skriv i si eiga melding, og med basis i Sem-erklæringa, er det klinkande klart at dei kunne ha gått imot dette. «Hensynet til kommende generasjoners naturopplevelser tilsier en restriktiv holdning til videre vassdragsutbygging», står det i Sem-erklæringa. Det er ikkje noko problem å oppfylla det i dag, viss ein ønskjer det. Dette er i det heile ei av dei merkelegaste sakene eg har vore oppi i mi tid som stortingsrepresentant, der Regjeringa sterkt argumenterer for at natur- og miljøomsyn tel mest, og legg fram ei sak om å seia nei, og så, to månader etterpå, tel ikkje noko av det. Dette heng ikkje på greip! SV kjem til å gå imot.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2013-06-07

Det er bra å registrere at vi alle kan glede oss i dag, uavhengig av slipsfarge. Vi kan godt være romslige der. Statsråden nevnte i sitt innlegg forutsigbarheten i norsk petroleumspolitikk. Det er fundamentalt viktig. Så registrerer vi nå at den neste store satsingen i nord, Johan Castberg, ser ut til å bli utsatt, nettopp på grunn av at regjeringen endrer på de fundamentale spillereglene som har ligget til grunn for norsk petroleumspolitikk – nemlig at man skjerper skattene, og dermed også gjør noe med forutsigbarheten. Er statsråden enig i det sjefsøkonom Roger Bjørnstad sa til E24, nemlig at Statoils utsettelse av Johan Castberg viser hva som var hensikten med regjeringens skatteendringer?