NbAiLab/norwegian_parliament huggingface dataset:
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2015-01-27

Innspillet om et logistikksenter er et kjempegodt innspill, som er en naturlig del av den oppfølgingen vi kommer til å ha i forbindelse med arbeidet med svalbardmeldingen. Jeg har også lyst til å understreke at på tross av at Store Norske nå har nedbemannet med bortimot 90 personer, som egentlig er fase 2, for det ble gjennomført en nedbemanning for ikke lang tid tilbake også – det er vel bortimot 60 av disse personene som har fast bopel i Longyearbyen, og det påvirker selvfølgelig hele lokalsamfunnet – synes jeg likevel det er interessant å merke seg det engasjementet som er i lokalsamfunnet for å sikre nødvendig omstilling, og for å bidra til at man skal klare å finne alternativer. Det er, som interpellanten er inne på, økt skipstrafikk i dette området. Det stiller også krav til at vi har en god SAR-beredskap. Nå har SAR-beredskapen på Svalbard blitt vesentlig forbedret den siste tiden. Det er to fullverdige Super Puma-redningshelikoptre der, som er en vesentlig forbedring av tidligere beredskap. Det er også på plass et nytt sysselmannsskip, i tillegg til at det er en ny operasjonssentral hos Sysselmannen, som samlet sett gjør at vi har en beredskap på Svalbard som er svært, svært god. Det er nødvendig med den økte skipstrafikken som vi ser. Så kan ikke jeg gå inn og vurdere de konkrete forholdene og spørsmålene rundt Store Norske. Det er næringsministeren som følger opp de omstillingsplanene i eiersporet. Men jeg er helt overbevist om at en samlet sett, når en kjenner på engasjementet både på Svalbard og i det politiske miljøet i Norge, vil finne gode løsninger for å sikre at vi vil ha et levekraftig, godt og sterkt miljø i Longyearbyen også fremover. Jeg tror heller ikke at vi skal undervurdere det arbeidet som vi har satt i gang knyttet til fremtidig energiforsyning i Longyearbyen. Det vil kunne ha et potensial til å utvikle teknologi og kompetanse, som også kan være en attraktiv – jeg hadde nær sagt – levevei for deler av den infrastrukturen og det arbeidet som gjøres der. Så på tross av at det er noen skyer i horisonten, tror jeg at det er mange muligheter i den situasjonen som nå foreligger, og jeg er veldig opptatt av at vi i fellesskap, fordi svalbardpolitikken er et område hvor det er veldig stor politisk enighet, skal finne de løsningene som gjør at vi sikrer en levekraftig Longyearbyen i tiden fremover, uavhengig av kulldriftens skjebne.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2007-04-26

Jeg er villig til å vurdere de aller fleste tiltak som det finnes god dokumentasjon for er den beste måten å bruke fellesskapets ressurser til å få ned sykefraværet på. Men Svein Flåtten eller andre har altså ikke lagt noen slik dokumentasjon på bordet. De har klart å legge dokumentasjon på bordet som viser at det gir flere helseforsikringer, men, med respekt å melde, det er ikke det samme som at flere folk blir friske. Den andre tingen som jeg synes det er viktig å si noe om i forhold til sykefraværet, er: Vi gjør ikke dette bare på grunn av at det handler om knapphet på arbeidskraft. Det handler om at vi har mennesker som blir syke, og flesteparten av dem som blir syke, finner vi i sektorer med lavtlønte yrker. Det er veldig mange lavtlønte helsearbeidere som blir syke, det er veldig mange som jobber i renholdsbransjen og andre lavtlønte serviceyrker, som blir syke. De får ikke nyte særlig godt av dette tiltaket. Det gjør folk som jobber i høylønnsyrker. Hvis arbeidsgiverne skulle bruke penger på ett tiltak for å få ned sykefraværet, burde de heller bruke dem på forebyggende arbeid.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2011-05-26

Jeg kan være dårlig i norsk, men jeg kan ikke være så dårlig i norsk at lederen av justiskomiteen ikke hører hva jeg sier. Jeg vil be ham om å lese referatet fra debatten. Jeg sa at de sammenlagt har kuttet 1 mrd. kr, og at jeg ikke skulle være uredelig. Og jeg skal fortelle at det ville være feil av meg å si at de har kuttet 1 mrd. kr sammenlagt på ett års budsjett. Jeg ga klare tall: 223 mill. kr er det høyeste kuttet i tollvesenets budsjett på ett år – det var i 2008. 70 mill. kr er det minste, og det er for inneværende år. Så står mitt spørsmål ubesvart. Ingen av fremskrittspartirepresentantene har svart. Kommer det noen penger til tollvesenet nå i forbindelse med revidert eller på neste års budsjett? Gjør det det? Det spørsmålet kan besvares veldig enkelt. Hvis det ikke er noe svar, eller svaret er at det ikke kommer penger, vil jeg veldig gjerne vite: Hvordan skal vi finansiere smørbrødlisten som Fremskrittspartiet foreslår i dag?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2012-06-15

Min debatt handler om oljepengebruk. Det er altså hva staten bruker innenfor og utenfor statsbudsjettet. I så måte er privat forbruk irrelevant, for det kan ikke tappes inn i oljefondet. Senterpartiet og SV har i mange debatter utenfor denne sal argumentert for at vi må finansiere infrastrukturen på en annen måte. Derfor er jeg trygg på at dette kommer til å skje selv om Arbeiderpartiet skriker imot. Men når det gjelder Avinor og Petoro, får de i dag lov til å investere etter eget forgodtbefinnende. Av de 26 mrd. kr som Petoro skal investere, har 17 mrd. kr aldri vært politisk behandlet. Det å si at man har politisk styring av all oljepengebruk i dag, er feil. Fremskrittspartiet sier ikke at vi skal ta ut vei og jernbane og opprettholde beløp til å bruke i statsbudsjettet. Selvsagt reduserer man da tilsvarende. Det man må kunne gjøre, er å ta ut vei og jernbane fra statsbudsjettet og gjøre dem til egne selskaper, så skal man kunne investere mer enn det man ville ha gjort innenfor statsbudsjettet, fordi det er samfunnsøkonomisk lønnsomt. Men det skal skje basert på bestillinger fra storting og regjering, ikke uten politisk styring.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2006-12-12

Bredbånd til hele landet har jo vært et valgløfte fra flere av regjeringspartiene, og det er jo også målet for Regjeringen, sier statsråden. Mener statsråden at med det beløpet som ligger der nå, vil man nå målet om full bredbåndsdekning i 2007? Klarer man å oppfylle løftene fra flere av regjeringspartiene om bredbånd til hele landet?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2002-10-23

Det kan tyde på at det i slike saker kanskje kan være et informasjonsproblem i kommunene, at kommunen faktisk ikke vet hvordan man skal praktisere dette regelverket. Så da blir spørsmålet til statsråden: Er man villig til å øke informasjonen til kommunene om hvordan dette regelverket faktisk skal praktiseres, slik at man slipper disse problemene med at private utbyggere blir nektet å bygge på sin egen eiendom uten at det foreligger saklig grunn for dette?

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2002-10-23

Mitt spørsmål går også til sosialministeren. Det har vært mange spørsmål om usosiale forslag i statsbudsjettet, og det omhandler også det jeg skal ta opp. Ett av de mange forslagene som er dypt usosiale, er at man nå skal sette tak på hvor mye man kan få for skole og kurs når man går på attføring. Dette betyr at mange som i dag har mulighet til å ta kurs som koster mer enn 50 000 kr, ikke vil få denne muligheten i framtiden. Det dette betyr, er at man sparer noen titalls millioner kroner på å gjøre en innstramming i en ordning som faktisk er meget vellykket. Det dette betyr, er at mange av dem som er yrkesvalghemmet, og som sliter for å komme inn på arbeidsmarkedet, ikke kan få de kursene som er tilpasset deres behov. Dette er den sikreste måten å gjøre folk uføretrygdet på – de blir satt permanent utenfor arbeidsmarkedet. Jeg har forstått Regjeringen dit hen at den er opptatt av å hindre at folk blir uføretrygdet, av å få folk tilbake i arbeid. I hvert fall sier Regjeringen at det har vært en prioritert oppgave. Hvorfor gjør da Regjeringen dette, som er den sikreste måten å sette mange av de yrkesvalgshemmede permanent utenfor arbeidsmarkedet på?
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2000-06-15

Først til et forslag som SV hadde i innstillingen om en mer generell gjeldssaneringsplan for fylkeskommunale utgifter knyttet til sjukehusinvesteringer. Det har falt ut, og jeg vil legge fram det forslaget i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett i morgen, det er en mulighet til å gjøre det da. Det er et mer begrenset forslag enn Senterpartiets, som vi for vårt vedkommende synes er for vidtfavnende. Men vi kunne tenke oss at Regjeringen vurderte om det er mulig å se på noe av gjeldssituasjonen knyttet til sjukehus, for der er det store problemer, det har vi diskutert før i dag. Så til den mer generelle debatten. Jeg blir mer og mer i stuss – særlig etter Signe Øyes innlegg nå – om Arbeiderpartiet vil styrke kommuneøkonomien, eller om de ikke vil det. Statsministeren sa i går at han ville det, kommunalministeren sier også at hun vil det, men man lar altså være å søke samarbeid med dem som ønsker det. Man sier at man ikke kan samarbeide med SV, for SV sier de skal ha 4 milliarder kr mer. Det kan jo hende at vi kunne kommet til en enighet hvis vi hadde satt oss ned og diskutert, og gått i riktig retning sammen. Jeg bare konstaterer at det har man ikke villet. Og man kunne fått til akkurat de samme endringene i inntektssystemet sammen med SV som man nå har fått til sammen med Høyre. Det må bety at man ikke vil disse endringene og styrke kommunesektoren, at man ikke vil f.eks. de innstrammingene som må til i andre deler av økonomien for at dette skal gå bra og det ikke skal bli enda større renteøkninger enn det vi har sett. Jeg må si at jeg hører til dem som tviler på at det er kommuneøkonomien og framlegget i den forbindelse som har gjort at sentralbanksjefen nå har hevet renta. Jeg tror ikke det er det i det hele tatt. Og i så fall tror jeg også Stortinget og Regjeringen kunne gjort en jobb og strammet inn der det er mulig å stramme inn, for å øke på de områdene der det er mulig å øke, og gjort vårt til at dette ikke skulle bli verre enn det det er. Så har jeg behov for å si litt om skolen. Poenget med å stresse skole når det gjelder kommuneøkonomi, er at skolene får pengene sine fra de frie inntektene, og derfor er de frie inntektene så viktig. For skolen er jo det viktigste vi kan satse på, det er den viktigste fellesarenaen vi har, og den viktigste investeringen for framtida. Det er der alle skal møtes, og det er der kvaliteten skal være god, slik at man greier å utvikle alle sine evner og talenter. Og SVs skole er en skole som skal ha nok midler til å kunne realisere læreplanen, som skal gi rom for mangfold og individuelt tilpasset opplæring. Det er litt i motsetning til Høyres opplegg, som er mer prøver og pugg og mer likhet og enhetskvern. Det synes ikke vi er noen god skole. Men vi vet at det trengs mer penger, og da trengs det altså en satsing på de frie midlene.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2007-11-21

Jeg synes dette er en veldig ensporet måte å se offentlige ansatte på. Nå la jeg jo merke til hva som var Fremskrittspartiets angrep på Regjeringen i forrige spørsmål, der det dreide seg om å få nok hender til å gjøre jobben innenfor eldreomsorgen. Hva er det? Det er offentlig ansatte. Det er folk vi trenger. Det er ikke byråkrati – det er nettopp folk vi trenger for å gi de eldre i Norge et skikkelig tilbud. Jeg er helt uenig i Fremskrittspartiets inngangsport her, nemlig at man ser det slik at det er privat sektor som bærer resten av Norge. Privat sektor er avhengig av å ha en offentlig sektor som fungerer. Den er avhengig av barnehageplasser, den er avhengig av folk som kan være på jobb uten å være bekymret for foreldre som ikke får den pleien de trenger. Vi har et sterkt ønske om å bygge ut den delen av tjenestetilbudet. Så er det selvfølgelig sånn at vi hele veien skal se på om det er ting vi kan gjøre på lurere måter, og om det er unødvendig byråkrati. Men å ha som en overskrift at man ønsker å redusere antall ansatte i offentlig sektor, er jeg helt uenig i. Det er dårlig for næringslivet.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2006-06-14

Som jeg var veldig nøye på å understreke, vil dette være gjenstand for lokal prioritering. I noen kommuner vil det være riktig å styrke helsesektoren, i andre kommuner vil det være riktig å styrke skolen og i noen kommuner barnehagene. Tallene foreligger i dag. KOSTRA-tallene viser en betydelig økning i velferdsproduksjonen i Norge, og mye av dette går til barnehage og skole. Det skyldes selvfølgelig også andre forhold, som f.eks. at vi har egne tilskudd til barnehagene, som gjør at de har kommet spesielt høyt i årets statistikk. Jeg har tillit til at de lokale folkevalgte klarer denne vanskelige avveiningen. Vi har gitt dem muligheten til i større grad å prioritere positivt og ikke negativt – ikke hva man skal skjære ned på, men hva man skal satse på. Så vil det bestandig være slik at det er flere ønsker enn det finnes penger til, og det vil jeg tro at representanten Høie er godt kjent med. Men et av de mange eksempler vi ser, er at man faktisk har økt antall lærerårsverk. Men dette vil igjen være opp til kommunen. I tillegg styrker vi kvaliteten i skolen gjennom en betydelig satsing på etterutdanning. Hele 375 mill. kr går i år til etterutdanning, i tillegg til det kommunene selv gjør. Det betyr at skolene nå er godt forberedt – ved at lærerne har mer kompetanse – slik at Kunnskapsløftet vil bli et kunnskapsløft for alle elever i skolen til høsten.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2011-01-12

Poenget er at de er blitt utsatt.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2014-05-14

Eg takkar for svaret. Samferdselsministeren sa ingenting gale, men han sa absolutt ingenting heller – trur eg – om det som kunne redusere utslepp før 2020 utover det som allereie er vedteke. Endringane i planlegging – ja, det kan godt hende det gjev effekt ein gong i 2025, og det andre han snakka om, er jo allereie vedteke. Problemet er at skal vi nå våre målsetjingar, må vi gjere mykje – langt meir enn det alle vi partia har klart å verte einige om. Det er på ein måte fakta på bordet. Vi har ein del forslag til kva vi kan gjere i tillegg. Miljødirektoratet har antyda: ytterlegare å styrkje CO2-leddet i eingongsavgifta, gje plugg-inn-hybridar tilgang til parkering og opplading, styrkje Transnova. Men det verkelege løftet vil vel sjølvsagt vere å verkeleg gjere ei dreiing frå veg til kollektivtilbod rundt dei store byane, utover det vi har gjort no. Så eg spør igjen: Har samferdselsministeren ein plan, eller i det minste nokon tankar, om kva han vil gjere utover det som er vedteke, og som kan verke før 2020?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2010-03-24

Jeg takker igjen for svaret, som jeg fortsatt oppfatter som positivt. Jeg ber statsråden om å ta med seg en enighet om at det er mange direktiv fra EU vi gjerne skulle ha vært foruten. Der er jeg hjertens enig med statsråden. Men jeg er også opptatt av at vi ikke praktiserer dem firkantet. Jeg er opptatt av at vi bruker det handlingsrommet som faktisk finnes, og jeg ber da statsråden om å legge vekt på de 80 meterne. Det må være mulig for nasjonal myndighet å ha handlingsrom innenfor rammen av 80 meter. Jeg ber også statsråden om å ta med seg at Statens vegvesen, slik jeg iallfall har fått opplyst, sammen med redningsetatene har gjort en risikovurdering av prosjektet slik det foreligger nå, og kommet til at sikkerheten er tilfredsstillende ivaretatt. I tillegg har vi flere eksisterende tunneler i Bergensområdet som har en årsdøgntrafikk på langt over 12 000, og de fungerer og brukes daglig. Det ville jo være paradoksalt om man skal stoppe nye tunneler når man tillater gamle.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2015-06-10

La meg starte med en saksopplysning etter Lundteigens forrige innlegg. I Fremskrittspartiet er det ikke sånn at alt som er hardt, er dødt, kanskje er det tvert imot. Men la nå det ligge. Jeg tror at ambisjonen denne gangen er like stor som den var forrige gang Stortinget vedtok en politireform, og i diskusjonen i etterkant av den. Og det finnes egentlig bare én dommer, og det er befolkningen. Det er befolkningens opplevelse av nærhet til norsk politi som er nøkkelen, ikke antall politiskilt, ikke antall politibiler, ikke antall ansatte, men at politiet er tilgjengelig når man trenger det. Det er nøkkelen. Jeg oppfatter også at det er ambisjonen i det som ligger i reformen i dag. Jeg satt i justiskomiteen fra 2001 og diskuterte fase 2 da man gikk ned fra 54 til 27. En av utfordringene den gangen var, som statsråden var inne på, at Stortinget kanskje ikke tok sjansen på å diskutere antall lensmannskontor. Etter noen år på Stortinget har jeg lært at det er et par ting som er ganske hellige her. Lensmannsetaten er en sånn. En annen er Heimevernet. Man tukler ikke med de to uten å sjekke ut at man har Stortinget med seg. Det har ikke minst en tidligere statsråd fra Arbeiderpartiet lært ved et ekstraordinært møte her i august for et par–tre år siden. Man skal være nøye med det man gjør, og så skal man være tydelig på ambisjonene sine. Etter mitt skjønn er ikke antall lensmannskontor eller antall distrikter nøkkelen. Det er publikums opplevelse av å bli bistått når de har behov for det, publikums opplevelse av servicen ute på de lensmannskontorene og de politistedene som fortsatt skal drives. Det vil være at man greier å levere med hensyn til responstid, og ikke minst det som kanskje er det aller viktigste nå – at folk får et tall å forholde seg til. Hvis man vet at der man bor, vil det ta en time, så aksepterer man det. Det er ikke sånn som nå, at man ringer og så sier de at de kommer når de kan. Når da? Jo, når de får tak i en patrulje, osv. Ambisjonen nå er riktig. Den kommer til å gi et tydelig ansvar og tydelige forventninger, og jeg forutsetter at politidirektøren gjennom sine lederegenskaper sørger for at norsk politi lever opp til det som legges av forventninger her i dag.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2007-03-20

Eg berre konstaterer at dei tidlegare opposisjonspartia nok ein gong har fått klokskapen etter at dei har gått ut av regjering, og at det no hastar veldig med å få eit vegtilsyn dei sjølve aldri tenkte på å oppretta. Og så konstaterer eg at denne regjeringa tek forslagsstillarane på alvor og seier at dei skal koma tilbake til saka. Saksordføraren sa at dei skal ha ei høyring på dette. Dei vil altså gje forslaget ei seriøs behandling, eit forslag som er fremma av den førre regjeringa sine representantar. Det synest eg er ein svært sakleg og god måte å behandla opposisjonen på. Så får me heller håpa at me kan unngå å få desse partia i posisjon igjen, slik at dei lèt vera å fremma forslag når dei er i posisjon.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2014-03-20

Dette er ikke første gang at det blir brukt som kritikk fra Høyres side mot et annet parti at man er for ambisiøs på vegne av klima, etiske vurderinger eller annet. Mitt spørsmål til representanten Flåtten er ganske enkelt: Kan representanten Flåtten peke på noen vesentlige forskjeller i hvordan Høyre argumenterer nå mot at Stortinget skal kunne gjøre et slikt vedtak som vi tar stilling til i dag, og hvordan Høyre i sin tid argumenterte mot etiske retningslinjer for oljefondet, som Høyre også i lang tid var imot?

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2014-03-20

Fremskrittspartiets nyvunne begeistring for det representanten Hagesæter kaller god objektiv kunnskap fra ekspertgruppen, kan jo borge for at også FNs klimapanel snart kan gjøre inntrykk på Fremskrittspartiets representanter. Det ville være en heldig utvikling. Slik Fremskrittspartiet argumenterer i dag, burde de ikke ha noen skrupler med å investere i noe som helst, så lenge det gir avkastning i oljefondet. Man kunne sett for seg store investeringer i landmineproduksjon f.eks., noe som hadde gitt enda mer penger i kassa til det norske folk. Mitt spørsmål til Hagesæter er følgende: Har jeg tolket representanten rett: Er det slik at Fremskrittspartiet vil følge ekspertgruppens anbefaling om ett år, uansett hva de kommer fram til, også om det så var at gruppa anbefaler å trekke seg ut av all fossil eksponering i SPU?
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2010-05-10

Nå skal ikke jeg forlenge debatten unødig, men det ville være en veldig, veldig fordel for den videre debatten om Høyre på et tidspunkt kunne presisere hva partiet egentlig mener. Det blir litt i tråd med det Erling Sande sa til slutt her. For regjeringspartiene har altså utformet en strandsonepolitikk som er et veldig strengt regelverk for Oslofjorden, et liberalt regelverk for Distrikts-Norge vidt og bredt og en mellomposisjon for Rogaland, Hordaland og innerste delen av Trondheimsfjorden. Det kunne vært interessant å vite om Høyre spesielt – jeg er ikke så opptatt av Fremskrittspartiet for det er Høyre jeg ser på som en mulig samarbeidspartner om dette – er enig i dette, og om man faktisk mener at vi trenger nasjonale, klare spilleregler på dette området utformet av Stortinget, eller om dette er et område hvor den enkelte kommune kan bestemme selv, noe alle vet ville uthule de nasjonale reglene helt. Så var Solvik-Olsen inne på markaloven. Meg bekjent er det ennå ikke tatt noen avgjørelse om Marka som kan rettferdiggjøre de skrekkvisjonene som Solvik-Olsen har. Den eneste vesentlige avgjørelse som er tatt, var i forbindelse med Linderud – den var det stor jubel for. Alle de andre avgjørelsene skal vi nå gå igjennom for nettopp å legge et regime som sikrer det som er formålet med markaloven, nemlig å legge til rette for friluftslivet for Oslos og nabokommunenes befolkning, men uten å drive en form for millimetertyranni som bidrar til at folk mister tillit til det hele. Til slutt litt om Mongstad. Ingen mener at man skal sette i gang fullskala rensing på Mongstad uansett kvaliteten på prosjektet. Den ene klare utfordringen jeg har kommet med til Høyre – og jeg gjentar: til Høyre, for jeg er ikke opptatt av Fremskrittspartiet; det vil holde med Høyre – er om Høyre kan si klart ifra at dersom det kommer et godt, industrielt, økonomisk og teknologisk prosjekt, vil partiet videreføre det. Miljøbevegelsen har vært kritisk – alle har jo registrert at de har vært veldig kritiske til SV og regjeringen nå – og det ene punktet de er grunnleggende kritisk til, dreier seg om faren for en borgerlig regjering i Norge. Miljøbevegelsen er ikke helt sikre på at vi vil vinne valget i 2013. Jeg tror vi har en god sjanse til det, men jeg kan heller ikke garantere noen at de rød-grønne vil vinne valget i 2013. Så galt kan skje i dette landet at vi får en borgerlig regjering i 2013, og da er alle usikre på om løftene om fullskala rensing på Mongstad står fast. Men jeg vil altså bare ha en klar uttalelse fra Høyre – det ville hjelpe fra Fremskrittspartiet også, men min ufordring går til Høyre – om at en regjering med Høyre vil videreføre dette hvis det er et godt prosjekt teknologisk, økonomisk og industrielt. Kristelig Folkeparti, slik jeg har oppfattet det, har kommet med et slikt synspunkt. Hvis Høyre gjør det, er all usikkerhet om dette borte.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 1999-03-03

Jeg har følgende spørsmål til justisministeren: «Ifølge politivedtektene for Oslo kommune av 1996 er grunneierne pålagt å forestå strøing og feiing av tilstøtende kommunale fortauer. Dette innebærer en betydelig belastning for mange grunneiere. Dagens ordning hevdes å være utilstrekkelig. Lovhjemmelen for å pålegge grunneierne i stedet for Oslo kommune å forestå strøing og feiing av kommunale fortauer er trukket i tvil, senest av professor Fleischer. Hva er statsrådens vurdering av dagens praksis og lovhjemmelen for denne?»
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2002-03-22

På vegne av meg selv, Olav Gunnar Ballo, Anne Helen Rui og Bjarne Håkon Hanssen har jeg den glede å fremme et Dokument nr. 8-forslag om endringer av regelverket slik at rusede personer som er til fare for seg selv, sikres medisinsk vurdering, eventuelt medisinsk behandling eller overvåking.