NbAiLab/norwegian_parliament huggingface dataset:
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2009-05-07

Som sakens ordfører synes jeg det nå er tid for en liten oppsummering. Jeg synes det har vært en god og konstruktiv debatt, der signalene fra de ulike partiene, og ikke minst fra statsråden, har vært bra. Jeg synes statsråden har rett i at vi skal være forsiktig med å fordele skyld i forkant i tilfelle ting ikke går som planlagt, og at dette, med tanke på den viljen som alle partier står bak, ikke kan skyldes politisk sommel, eller manglende ønske, men at man skal ha respekt for den teknologiske kompleksiteten som man her har med å gjøre. Så tror jeg også det er viktig og riktig, som statsråden sier, at det her ikke er noen absolutter i forhold til tid og alt dette, men at man gjerne må ha ambisiøse målsettinger som man strekker seg etter. Dette prosjektet har et langsiktig perspektiv, selv om man prøver å komme i gang så raskt som mulig, og det må være et globalt utsyn i det man prøver å gjøre. Derfor er jeg glad for at forsknings- og utviklingsprosessen vektlegges, og at man da samtidig understreker god framdrift. Men jeg synes det blir litt smålig når Sosialistisk Venstreparti forsøker å skape en debatt om hvem som er mest ambisiøse, og skylder på Venstre og Kristelig Folkeparti for ikke å ville stå bak målsettingen om 2014, når vi vet at slike målsettinger – på Kårstø i 2009, Mongstad i 2012, ja, sågar krav om rensing fra dag én – har vært brutt mange ganger før. Det er viktigere da, synes jeg, at det store flertallet her stiller seg bak at det er prosessen og premissene som er gitt her, som er positive, som er gode og klare, og som gjør at aktørene som står bak og skal jobbe i prosjektet, vet hva de har å forholde seg til. Så er det også veldig bra å se at det er en bred stemme her for å stimulere til ytterligere forskning også fra andre aktører, at man skal prøve å legge til rette i større grad for at selskap som IFE, Sargas og andre skal kunne teste ut sin teknologi både på kort og ikke minst i hvert fall på lang sikt, men at dette må være praktisk mulig. For man kan ikke bare trylle Mongstad og TCM-prosjektet til å bli av dobbelt størrelse med tilrettelegging for alt mulig. Jeg ser fram til å få Regjeringens innspill til bruk av CO2 i et mangfold. Jeg tror det er helt riktig, som representanten Halleraker sier, at dette burde vi nok ha fått en egen stortingsmelding om. Man har sett at f.eks. på Kårstø har man gått i én retning og så ombestemt seg underveis ved å inkludere andre premisser for hvem som skulle være prekvalifisert, med de kostnadene som det vil medføre. Jeg tror det hadde vært mye bedre at man tidlig i neste stortingsperiode fikk en bred debatt gjennom en stortingsmelding om premissen både for nye CO2-renseprosjekt og for forskning og utvikling og bruk av CO2. Hvis denne regjeringen kunne ha begynt arbeidet med en slik stortingsmelding, selv om den ikke blir framlagt før i neste periode, ville det være nyttig, tror jeg, for å opprettholde en framdrift på dette.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2006-05-09

Jeg må si at jeg reagerer på ordbruken til Venstre, fordi den går ut på å så tvil om hvorvidt partier som på mange måter er enig i Venstres intensjoner, har disse intensjonene selv eller ikke. SV har i mange år, jeg tror helt siden partiet ble stiftet, vært opptatt av at man skal ha åpenhet, og man skal ha innsyn. Og så diskuterer vi spørsmålet om premisser. Det vi gjorde, og det Arbeiderpartiet gjorde ved Thomas Breen, var å være helt konkret i spørsmålsstilingen til Venstre med hensyn til hvordan dette var å forstå. Så får vi svar tilbake som avklarer at da er vi uenige. Hvis Venstre gjennom sitt forslag, slik Inge Lønning også var inne på, mener at man skal legge ut alt til fullt innsyn, om så på Internett, uten at det dreier seg om at man konkret stiller spørsmål om man kan få se det eller det bilag med hensyn til den eller den reisen, er det en form for åpenhet vi mener går for langt. Grunnen til at vi mener at den går for langt, er at det skal tas personvernhensyn. Det skal tas hensyn til de ansatte. Det skal også tas hensyn til representanter dersom representantene f.eks., som jeg har nevnt gjentatte ganger før overfor Venstre, får sykdom, en reise må avbrytes, og de er engstelige med hensyn til hvordan det vinkles av media. Det som har vært Venstres svar på det, er at de har tillit til at media selv vil trekke disse grensene. Det er en tillit – og det vil jeg være rimelig klar på – som SV ikke har. Det kan altså ikke være slik at hensynet til de ansatte skal underlegges medias krav til absolutt og 100 pst. full åpenhet. Jeg tror at om ikke Venstre har fått reksjoner nå, vil de selv få dem om en tid fra sine egne ansatte dersom en så stor grad av åpenhet skulle praktiseres.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2011-12-12

Jeg vil også benytte anledningen til å takke Kristelig Folkeparti for godt samarbeid i denne saken. Men jeg vil også minne om at ordningen er slik i dag at du kan ha hvilende uføretrygd, først i fem år og så i fem år til. Så den bekymringen som Ropstad hadde i sin siste replikkveksling her, er nok etter mitt syn ganske overdrevet. Jeg vil stille spørsmål om noe annet, nemlig denne gjennomgangen som Kristelig Folkeparti også sier de vil være med på. Det gjør meg litt urolig når det er uføretrygden man skal ha en gjennomgang av, for jeg har oppfattet at Kristelig Folkeparti har vært enig i at det ikke er uføretrygden som er problemet – det er f.eks. manglende helseoppfølging, manglende kompetanse eller et arbeidsliv som ikke er villig til å ta imot mennesker som har hull i CV-en og kanskje har hatt helseproblemer. Så jeg vil utfordre representanten Ropstad litt på det: Kan han utdype litt hva det er han mener denne gjennomgangen skal gå inn på, og om det kanskje ikke er andre områder det er viktigere å sette lys på hvis man skal sikre at flere som ønsker det, kan være i arbeid?

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2011-12-12

Dette var et lite avklarende svar fra Fremskrittspartiet og representanten Amundsen. Det er jo et interessant signal fra Fremskrittspartiet at det – slik jeg forstår representanten Amundsen – er selskapene og selskapene alene som skal vurdere og bestemme formen for krafttilførsel til oljeinstallasjonene. Jeg lurer på om jeg skal tolke det som at Amundsen og Fremskrittspartiet ønsker å endre lovverket på dette området. Dette er for så vidt et ekko av Fremskrittspartiets petroleumspolitikk over flere tiår. Det er troen på at mindre offentlig styring og eierskap er veien å gå, alt fra eierskap til konkrete felt til mange års forslag om å legge ned Petroleumstilsynet og innlemme det i Arbeidstilsynet. Det er jo det som er å la seg blende av ideologi. Ikke å anerkjenne behovet for å redusere utslippene fra norsk sokkel bunner jo i Fremskrittspartiets generelle forhold til klimapolitikk – vil jeg tro, og mistenke – og vi vil jo kanskje få avklart den nye klimapolitiske talsmannens syn på menneskeskapte klimaendringer i løpet av neste debatt. Elektrifisering av sokkelen er ikke et ideologisk spørsmål, det er et klimapolitisk spørsmål, det er et energipolitisk spørsmål, og det er et HMS-politisk spørsmål. Så kan representanten Amundsen godt avfeie den diskusjonen med å si at alle andre enn Fremskrittspartiet er blendet av ideologi, men da må jo den kritikken i så fall også ramme Klima- og forurensningsdirektoratet, som i et brev nylig skriver: «Klif mener imidlertid at elektrifisering av Hammerfest LNG er et tiltak innenfor akseptable kostnader i forhold til andre tiltak for å redusere CO2-utslippene og møte Norges nasjonale klimamålsetting. Klif vil derfor anbefale at CO2-fri energitilførsel til Melkøya blir sett i sammenheng med videre utbygging enten dette gjelder første trinns utbygging…eller Tog II.» Mener representanten Amundsen at også Klima- og forurensningsdirektoratet i sine vurderinger lar seg blende av SVs ideologi?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2011-05-25

Jeg ønsker å stille følgende spørsmål til landbruks- og matministeren: «Statskog SF kjøpte i 2010 bl.a. Borregaard Skoger m.m. for 1,725 mrd. kr. Det hugges nå uforsvarlig mye i den delen av eiendommen som ligger i Hedmark. Uttaket nå, samt varslet uttak i kommende periode, er i forhold til forrige eier fordoblet. Er statsråden enig i at dette kan være uforsvarlig mengde kubikk tømmer som tas ut?»
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2004-02-04

Jeg har følgende spørsmål til olje- og energiministeren: «Ifølge Dagsavisen 26. januar ønsker Skagerak Energi å søke om konsesjon for bygging av et «rent» gasskraftverk i Grenlandsområdet. Påfølgende dag skriver avisen at statsråden «kan heller ikke garantere at regjeringen vil dekke ekstrautgiftene som et CO2-fritt gasskraftverk vil ha i forhold til et konvensjonelt kraftverk». Hvilke øvrige incentiver ser statsråden for seg blir brukt overfor potensielle gasskraftverkutbyggere for å få igangsatt bygging av CO2-frie gasskraftverk dersom ekstrakostnadene ikke blir dekket?»
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 1999-01-28

I motsetning til representanten Jagland vil Fremskrittspartiet i stor grad og i hovedtrekk si seg fornøyd med den politikken som denne regjeringen har ført i forhold til EØS og Europa, særlig med bakgrunn i den folkeavstemningen vi hadde i 1994. Jeg syns også at statsministeren gav en klar og konsis redegjørelse for den politikken Regjeringen fører. Men for øvrig: En del av denne debatten – jeg sikter da ikke spesielt til statsministeren – har etter mitt skjønn vært preget av nærmest en oppramsing av en del kommentarartikler i internasjonale media som f.eks. Time, Newsweek og Der Spiegel, og hvor det også kan synes som om prosessen er viktigere enn selve det politiske resultatet. Det jeg gjerne vil spørre statsministeren om, er situasjonen i Kosovo, som han ikke berørte. Som jeg sa i mitt forrige innlegg, står de der i en situasjon hvor det er fare for at det skal bli fullstendig brann. Jeg vet at statsministeren har vært veldig opptatt av dette med menneskerettigheter, noe som også Regjeringen har profilert veldig høyt, så det jeg kunne tenke meg å få en nærmere redegjørelse for, er Regjeringens standpunkt, hva man vil gjøre fra regjeringshold, slik at man ikke opplever en ny – og større – humanitær katastrofe i dette området enn den man allerede har opplevd.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2002-05-21

Det er sagt at et av de områdene der man skal skape nye arbeidsplasser rundt omkring i Norge, er innenfor IT. Det er et av de områdene der det skal være enklest å skape nye distriktsarbeidsplasser. Men så opplever man at kostnadene med å etablere denne typen arbeidsplasser er langt større i distriktene enn de er i sentrale strøk. Representanten Arnstad var inne på dette i sitt innlegg, og nevnte som eksempel Namdalen kontra Oslo. Jeg har sjøl opplevd at bedrifter faktisk har blitt lagt ned fordi driftskostnadene og etableringskostnadene på IT-sida er så store i Distrikts-Norge at man faktisk finner det lønnsomt å flytte inn til byene, der kostnadene er mye lavere. Jeg vil stille næringsministeren et konkret spørsmål: Vil næringsministeren sørge for at det blir like konkurransevilkår for IT-bedrifter i distriktene og i byene når det gjelder kostnadene ved diverse IT-løsninger?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2015-05-06

Politiet er en rammestyrt virksomhet. Det betyr at politiet skal gjennomføre de oppgavene de er pålagt innenfor de rammene som politiet til enhver tid får. De rammene blir fastsatt av Stortinget i de årlige budsjettbehandlingene. Det er helt åpenbart at det er enkelte politidistrikt som vil bli utfordret mer enn andre politidistrikt når det blir mer snøscooterkjøring, og det er en politioppgave på linje med alle andre politioppgaver å sørge for at den virksomheten som skjer innenfor det enkelte politidistrikt, blir ivaretatt på en god måte og innenfor de rammene som er fastsatt av Stortinget.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2003-01-15

Jeg takker for svaret. Det er ikke noen særlig god måte å debattere på å si at vi alltid misforstår, og spesielt ikke etter at statsråden startet med å si «etter min mening». Jeg har lyst til å følge opp spørsmålet litt og kanskje også prøve å være litt mer konkret. Det er riktig at det i privatskoleloven er foreslått en begrensning, nemlig at den gjelder ikke-kommersielle aktører, men ellers er det fritt fram. Etter den nåværende privatskoleloven er det helt andre begrensninger for å opprette en privatskole. Da blir mitt spørsmål helt konkret: Føler utenriksministeren seg helt sikker på at vi med de posisjonene som Norge har lagt fram, vil hindre utenlandske kommersielle aktører i å etablere privatskoler i Norge?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2013-04-30

Når det gjeld mandatfordelinga, blir jo ho justert kvart åttande år. Så korleis dette vil slå ut i framtida, trur eg ikkje vi skal spekulere i. Den første folkeavrøystinga, som alle respekterer, der ein har sagt nei til fylkessamanslåing, er grei. Eg kan ikkje skjønne at det at 18 pst. av innbyggjarane i Aust-Agder ønskjer å flytte frå Aust-Agder til Vest-Agder, skal bety eit samanbrot for Aust-Agder fylkeskommune. Det betyr i tilfelle at det står veldig dårleg til i Aust-Agder fylkeskommune, viss ei slik endring – at fire kommunar, 18 pst. av fylket, skifter til eit anna fylke – skal øydeleggje for alt. Så mitt spørsmål er: Står det så ille til i Aust-Agder fylkeskommune at om desse tre kommunane går over, vil det føre til fullstendig samanbrot på kort sikt?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2011-06-07

Jeg hadde heller ikke tenkt å ta ordet, men da jeg hørte statsråd Brekks tolkning av merknadene, klarte jeg ikke å la være. Det var en spesiell opplevelse. Brekk prater om næringen selv. Ja, næringen selv behøver ikke å gjøre noe, og begrunnelsen er jo ganske grei, som representanten Nesvik sier, for hver gang næringen ikke når fram, kommer staten og pøser inn penger. I fjor startet problemet fordi man satt med for mye reinkjøtt på lager. Da omgjorde man midler i reindriftsoppgjøret og tilførte mellom 8 mill. kr og 9 mill. kr for å prøve å få kjøttet ut. Det var skattebetalernes penger som skulle brukes på det. Det gjorde man fordi man ikke klarte å selge. Samtidig sier statsråden at dette er selvstendig næringsdrivende, så næringen selv må være ansvarlig. Men man gjør fortsatt ingenting. Når man er inne på regler og systemer, er det systemet som er galt. Og det er systemet til statsråd Brekk som gjør at vi er der vi er. Det er bare å ta et eksempel: tap av rein. Hvis man skal erstatte alt som blir meldt inn av tap av rein, så blir det tatt 240 rein per dag – 240 rein blir tatt av rovdyr hver eneste dag. Det synes jeg er merkelig. Vi ser dyreprogram fra Afrika der vi ser løver tar antiloper, og det blir filmet krokodiller som tar aper. Det er alltid noen som filmer dette. Jeg har 30 år bak meg på jakt i Nord-Norge, og jeg har aldri sett rovdyr ta rein. Jeg har masse venner som aldri har sett det. Jeg har sett jaktfolk ta rype, men jeg har aldri sett rovdyr ta rein. Det er merkelig, i denne elektroniske verdenen, der alle har kameraer som kan filme på mobilen. Det er rart at ingen klarer å filme dette, når det skjer 240 ganger per dag! Da kunne jo selv Senterpartiets folk vært i Finnmark for å ta bilder av dette. Dette går ikke an, det er noe som er galt. Det Fremskrittspartiet tar tak i, er systemet. Forsvareren av systemet er statsråd Brekk, som ikke vil gå inn og gjøre noe med det. Det er akkurat det samme når man lager lover om at man ikke kan drive reindrift på Lenvikhalvøya, man kan ikke drive reindrift der. Så bryter reindriftsnæringen loven. Da gjør man ingenting, man toer hendene og sier at man ikke kan gjøre noe. De har kjørt inn rein med bil, men når de skal tas ut igjen, sier statsråden at på grunn av dyrevelferden kan vi ikke ta dem ut. Det var helt i orden å kjøre dem inn med bil, og da kan man også være villig til å kjøre dem ut med bil. Det er systemet det er noe feil med, og den eneste som kan gjøre noe med systemet, er Fremskrittspartiet. Fremskrittspartiet er det eneste partiet som tar dette på alvor.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2014-05-08

I nok en sak er Venstre helt utydelige når det gjelder hvilke styringssignaler Stortinget gir regjeringen. Forrige gang diskuterte vi tollspørsmålet. Da var det sånn at regjeringen hadde én politikk, flertallet i Stortinget hadde en annen, og regjeringen gjorde som den ville. I denne saken ser det ut som om det er akkurat det samme: Stortinget påpeker at regjeringen har gjort feil, men stortingsflertallet – som Venstre er en del av – vil ikke være med på å si at regjeringen skal gjøre det riktig. Hvilke forsikringer er det representanten fra Venstre har fått som gjør at han tror at regjeringen vil forandre syn i denne saken, trekke tilbake brevet og slå fast overfor kommunene at de skal følge loven inntil loven er forandret? Er det noe som helst signal om at regjeringen kommer til å gjøre noe annet enn det de har gjort til nå, et signal som Stortinget ikke har fått greie på, men som kanskje Venstre har fått greie på?
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2015-04-28

Jeg vil gjerne starte med å sitere fra Erna Solbergs landsmøtetale i 2014: «FN-kvotene er ikke del av et lukket system. I dag gir de ingen garanti for lavere utslipp.» Statsministeren brukte dette som argumentasjon for at vi må få til et grønt skifte i Norge. Disse uttalelsene står i skarp kontrast til det Høyre mener i komitéinnstillingen: «Hittil har CDM levert dokumenterte utslippskutt på over 1 milliard tonn CO2 og mobilisert mer enn 215 mrd. USD i investeringer i utviklingsland. Dette tilsvarer om lag 150 pst. av verdens offentlige bistand i løpet av ett år. I tillegg anslår FN at allerede godkjente, men ikke iverksatte CDM-prosjekt vil kutte globale utslipp med ytterligere 2 milliarder tonn CO2 fram til 2020.» Hvem er statsråden enig med, statsminister Erna Solberg eller komiteens representanter fra Høyre?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2003-11-21

Jeg vil først få lov til å si – og dette bekommer meg nesten litt problematisk – at jeg er veldig glad for det engasjementet representanten Bekkemellem Orheim og statsråden virkelig viser i denne saken, for den er også veldig viktig for meg. Og jeg pleier som oftest å stå her og bare bråke. Så takk skal dere ha! Det som er viktig, og som representanten Bekkemellem Orheim bemerket, er at eleven må få et avklart forhold til sitt handikap. Det tror jeg er av avgjørende betydning. Jeg er helt enig i det. Men når man har fått avklart dette forholdet, gjenstår det et ugjort arbeid. Det er at eleven lærer å mestre sitt handikap i hverdagen, og at disse elevene, også de som er mest handikappet innenfor lese- og skriveproblematikk, virkelig får de ressursene som trengs og muligheten for å lære seg noe som vi alle synes er rimelig enkelt, nemlig å lese tekst og forstå den teksten en leser. Jeg kjenner mange med dysleksi som kan lese, men de har svært liten leseforståelse. Det blir også et veldig viktig begrep å få til. Når vi nå vet at det å gi dyslektikere leseferdighet, denne forståelsen av hva de virkelig leser, er et veldig spesielt opplæringsfelt, kan vi heller ikke forvente at den generelle lærer i en klassesituasjon, med ansvaret for mange elever, skal ha denne spesialkompetansen. Derfor er det veldig viktig at vi innser at slik er det, og at vi ikke fjerner den ekstra ressurstilgangen som følger eleven. Jeg kan vise til at også når det gjelder andre elever, f.eks. elever med ADHD-syndrom, følger ekstra ressurser med i skolesituasjonen. Og det er absolutt påkrevd. Det jeg prøver å si, er at den tilrettelagte undervisningen har disse elevene krav på som vanlige standardelever, men disse elevene må ha vesentlig mye mer i tillegg. Det må vi ta innover oss. I sak nr. 5 viste jeg til at 377 elever i Akershus i øyeblikket står i kø for å få en PC, altså IKT-utstyr som er et helt nødvendig hjelpemiddel. De fleste av disse 377 elevene er i gruppen som trenger tilpasset opplæring. Når en av dem da har måttet vente i sju år, har man forsømt seg grusomt. Og, når departementet skriver i brev til meg at hovedregelen i forhold til § 5 derfor må bli at det må treffes nytt enkeltvedtak om spesialundervisning når en elev skifter skole, og at det kun er for multihandikappede man kan trekke med seg pengene som en rettighet til eleven, da blir jeg ganske bekymret.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2009-10-21

Det er riktig at vi prioriterer brede tiltak. Den voldsomme utbyggingen på barnehagesektoren er et bredt tiltak. Vi har veldig gode erfaringer i Norge med å ha universelle ordninger som rettes mot alle barn, og å lage felles plattformer, enten det er barnehagen eller skolen, som alle barn går på. Vi har et fordelingsutvalg som akkurat har kommet med sin innstilling, som understreker hvor viktig barnehagen og skolen er nettopp som fellesarena. Så universelle ordninger rettet mot barn vil være grunnleggende. Det betyr ikke at jeg avviser en diskusjon om hvorvidt det skal være målrettede ordninger, for vi har det også. Men hvis man innfører det som representanten ber om, nemlig at forsørgere med en inntekt som er under to ganger grunnbeløpet i folketrygden, skal betale 40 pst. av maksimumstakst i SFO og barnehage, vil det faktisk kunne føre til at noen av dem som har friplass i dag, plutselig må begynne å betale. Dette er derfor et felt der vi faktisk må få bedre oversikt før vi kommer tilbake til hvilke virkemidler som er best.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2015-12-18

Jeg tenkte jeg skulle snakke om skog og biologisk mangfold. Vi har ikke én art å miste, og vi har tusenvis av arter som er på rødlisten vår – vi har nylig fått presentert ny rødliste – og flere arter har blitt mer utrydningstruet enn de har vært tidligere. Vi er i en situasjon der mange forskere hevder at vi står foran den største utryddelsen av arter som vi har sett siden dinosaurene ble utryddet – bortimot utryddet. Det jeg derfor skal spørre om, dreier seg om det som er det viktigste vi kan gjøre for å ta vare på biologisk mangfold i Norge, nemlig å ta vare på skogen. I innstillingen er det et flertall – Kristelig Folkeparti og Venstre samt Sosialistisk Venstreparti og de andre opposisjonspartiene – som viser til at «i dag vernes bare 2,7 pst. av den produktive skogen, mens forskerne mener vi trenger å verne minst 10 pst.» Synes representanten at regjeringen i sitt framlegg til en naturmangfoldmelding bør sørge for en plan som verner 10 pst. av skogen?

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2015-12-18

Jeg er glad for at representanten fra Arbeiderpartiet sier at det er opplagt at Arbeiderpartiet trenger å utvikle flere konkrete politiske tiltak i klimapolitikken i Norge, for Høyre har unektelig et poeng når de stiller spørsmål om hva Arbeiderpartiet egentlig ønsker å gjøre. For å si det enkelt: Da vi fremmet forslag på bakgrunn av Miljødirektoratets anbefalinger for hvordan målene skulle nås i 2020, stemte Arbeiderpartiet imot nesten alle forslagene. Det var noen få av dem som vi fikk flertall for, og dem har vi jobbet videre med å følge opp og fått regjeringen til å jobbe videre med. Men nesten alle de andre stemte Arbeiderpartiet imot. Jeg vil si det slik: Flere av de tiltakene som Arbeiderpartiet stemte imot, har Venstre senere fått gjennomslag for sammen med regjeringen. Med andre ord har det vært lettere å få med seg regjeringen på en del klimatiltak enn det har vært å få med seg Arbeiderpartiet. Nå mener jeg likevel at det som Venstre har fått til, er altfor lite, men jeg synes ikke dette er spesielt oppløftende for Arbeiderpartiet. Så spørsmålet er: Hvis vi fremmer nye forslag, som er faglig baserte, vil Arbeiderpartiet stemme for dem?