NbAiLab/norwegian_parliament huggingface dataset:
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2008-06-18

Det kunne vært fristende å ta en replikk på det siste som representanten tok opp, men jeg skal ikke det. SV er jo kjent for å ville fordele godene. De er sterke tilhengere av skatter og avgifter, en omfordeling, utbytte, formuesskatt, skatter på forbruksmateriell, arveavgift osv. I mandagens utgave av VG kunne vi lese om hvilke konsekvenser landbruksstøtten ville få for enkelte kjendisbønder, som VG kalte dem. Blant annet kunne vi lese at godseier Løvenskiold, som kanskje ikke er av dem som har minst fra før, vil motta nærmere 1,5 mill. kr hvert år som følge av oppgjøret. Er det ikke et paradoks for SV at mens partiet prøver å fordele godene gjennom skattlegging av dem som har mest fra før, så går de inn for å overføre millioner av kroner til de samme menneskene hvis de skulle ha noen kyr på båsen?

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2008-06-18

SV har ingen motførestellingar mot å lovfeste retten til barnehageplass. SV har heller ingen motførestellingar mot å lovfeste retten til frukt og grønt i visse skular. Derimot har SV store vanskar med å vere med på å lovfeste retten til sjukeheimsplass. Er ikkje dette eit paradoks for SV? Eller meiner SV at det vert brukt nok tid og pengar på dei eldre i Noreg?
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2013-04-04

La meg ta noen av de tingene som Ine Marie Eriksen Søreide trekker fram. Det ene er spørsmålet om egen budsjettlinje. Det har jeg ikke tenkt at vi skal gjøre. Det var jo Eriksen Søreides egen regjering, altså den forrige regjeringen, som hadde et veldig sterkt landfokus, og sa land, land, land. Så er det vår regjering som har trukket det opp, og sagt at det er noe vi trekker ut i egen budsjettlinje: energi og klima og miljø, skog. Jeg mener det er dette som er den ene viktige debatten om utdanning og norsk utdanningsstøtte: Er det ikke landene selv som har hovedansvaret for utdanningspolitikken? Og er det ikke mye bedre, i stedet for at vi skal drive på og finansiere de normale utviklingslandene, altså Tanzanias og Mosambiks utdanningsopplegg, at vi bruker pengene og bistandspengene på å sette landene i stand til selv å skaffe seg inntekter? For vi ser at når de gjør det, så prioriterer de utdanning til sin egen befolkning. Jeg mener at det er hovedlinjen. Jeg mener at norsk støtte til utvikling av utdanningspolitikken bør måles mer på om de landene som vi er inne i og samarbeider med, lykkes med å sette av en stadig større andel av sine egne penger til utdanning, i stedet for at vi skal finansiere utdanning i de landene. Jeg tror det er mye mindre bistandsavhengighetsskapende, og jeg mener det er riktig. Men på noen områder er det viktig at vi gjør en jobb. Det er viktig at vi gjør en jobb i krig- og konfliktområder, og derfor sier vi veldig tydelig at det ved humanitær bistand skal settes av penger til utdanning til ungene som opplever flyktningekonflikter. Representanten nevnte Syria, men vi har også Somalia og flere andre land der dette er aktuelt. I Sør-Sudan og andre land som kommer fra krig og konflikt, der skal vi gjøre jobben. Nå kommer vi også til å legge større vekt på overfor norske organisasjoner og internasjonale organer at man sørger for at utdanningen tilrettelegges for funksjonshemmede. Funksjonshemmede er den viktigste marginaliserte gruppen som Eriksen Søreide trekker opp, og vi sier at dette må vi prioritere. Når det gjelder jenter, er vi som sagt den største enkeltgiveren allerede i dag til UNICEFs fond, som jobber for dette, fordi jenter og likestillingspolitikk er et tverrgående hensyn. Helt til slutt en utfordring til Eriksen Søreide: Er det utfordrende for dere at dere, hvis dere får flertall, skal samarbeide i regjering med et fremskrittsparti som er motstander av stat-til-stat-bistand, og som vil kutte 7 mrd. kr i bistanden? Stat-til-stat-bistand vil være avgjørende for å oppnå FNs tusenårsmål.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2004-12-01

Jeg har følgende spørsmål til kultur- og kirkeministeren: «Klargjøring av eierhistorie er et viktig virkemiddel for å hindre ulovlig eller uetisk handel med verdifulle kunst- og kultursamlinger. Nasjonalbiblioteket har en database som gjør Schøyen-samlingene tilgjengelige, uten at eierhistoriene er klargjort. Dette er i strid med ICOMs retningslinjer. Hva mener statsråden om dette, og hvordan vil statsråden sørge for at offentlige kulturinstitusjoner følger ICOMs retningslinjer, slik at verdens kulturhistorie kan ivaretas på en etisk riktig måte?»

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2004-12-01

Forsvarsministeren forsikret i sin redegjørelse om denne saken i går at «Norge vil beholde full nasjonal beslutningsmyndighet i forhold til hvilke operasjoner norske styrker skal delta i». Og videre vil «hvert enkelt lands beslutningsprosedyre bli lagt til grunn for deltakelse.» Dette må vel bety at dersom den styrken som Regjeringen har foreslått at Norge skal delta i, skal inn i en operasjon, må dette behandles i Stortinget før den tas i bruk, altså i løpet av noen dager når den er besluttet tatt i bruk. Mener statsministeren at et spørsmål om forholdet til Grunnloven § 25, om styrkeavgivelse, kun er aktuelt på det tidspunkt disse styrkene skal tas i bruk, og ikke som et prinsipielt spørsmål knyttet til innmelding og trening og stående beredskap?
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2002-05-29

SV er det eneste parti som i sitt budsjett fjernet kontantstøtten, fordi vi mente at den ikke fungerte etter intensjonen. Under evalueringen av kontantstøtten, som statsråden var inne på, kom det fram at det særlig er mødre ansatt i helse- og sosialsektoren som arbeider mindre. Det er også et trekk i utviklingen at kontantstøtten fører til mer deltid og mindre heltid i arbeidslivet for kvinner. SV synes ikke dette er en ønsket utvikling, fordi det sementerer kvinner som lavtlønte med dårlig tilknytning til arbeidsliv og dårligere muligheter til å opptjene seg likeverdig pensjon i forhold til menn. Undersøkelsen viser også at det er mødre som har tilpasset seg i form av redusert arbeidstid. Det har vært hevdet at det finnes et ubrukt omsorgspotensial blant fedre. Kontantstøtten mobiliserer ikke dette. Mener likestillingsstatsråden at dette er ok, at det er en heldig utvikling, og at dette er et uttrykk for valgfrihet for foreldrene?

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2002-05-29

Jeg har et spørsmål til sosialministeren. I forbindelse med statsbudsjettet for 2002 vedtok Stortinget en rekke tiltak som skulle gjennomføres i regi av Regjeringen, og som man bad Regjeringen om å ta initiativ til når det gjaldt rusmiddelmisbrukere. Stortinget bad Regjeringen om å bedre tilbudet i kommunene til rusmiddelmisbrukere. Man bad om at det ble utarbeidet helhetlige tiltakspakker for et omsorgs- og behandlingstilbud for rusmiddelmisbrukere. Stortinget bad også om en full lovgjennomgang knyttet til psykisk helsevern og lov om sosial omsorg, samt andre lover der rusmiddelmisbruk er omtalt, ut fra mål om at behandlingsansvaret også skal tillegges helsepersonell. Det er vel sjelden at Stortinget har gitt klarere signaler om at tilbudet til rusmiddelmisbrukere må bedres. Sosialministeren har også vært høyt på banen og flagget at man skal ta initiativ overfor rusmiddelmisbrukere. Nå ser vi at man gjør retrett i regi av Regjeringen og sosialministeren på område etter område, og dette er områder som Stortinget har vedtatt at Regjeringen skal følge opp. Hva har sosialministeren tenkt å gjøre for å følge opp på de tre områdene som jeg har nevnt nå, og på andre områder som knytter seg til rusmiddelmisbruk?

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2002-05-29

Mitt spørsmål går til miljøvernministeren: «Et distrikts- og reiselivsprosjekt for å starte helikopterløft av turister til fjelltoppen Kalda-Kari ved Jostedalsbreen nasjonalpark er stoppet av Miljøverndepartementet med streng henvisning til forskrifter. Daværende statsråd Siri Bjerke har gitt dispensasjon fra forskriftene for liknende harmløse tiltak i verneområder. Høyres Jan Tore Sanner og mange lokale grupper har stilt seg veldig positive til prosjektet. Hva vil statsråden gjøre for at dette miljøtilpassede prosjektet skal kunne realiseres?»
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2006-01-11

Jeg takker igjen for svaret. Det nytter ikke med møte når Statnett, som er fagmyndighet på området, sier at det må bygges gasskraftverk uten CO2-håndtering, og når NVE sier at de fra 2010 ikke kan garantere verken for forsyningssikkerheten eller for et normalt prisnivå i fylket. Problemet er nettopp Regjeringens politikk på dette området. Flere av statsrådens partikolleger i Møre og Romsdal – og til og med stortingsrepresentant Ola Borten Moe, ifølge Adresseavisen – har vært med på å formulere dette oppropet mot Regjeringens eksisterende politikk. Arbeiderpartiets fylkesordførere i både Møre og Romsdal og Sør-Trøndelag sier at Regjeringens politikk er feilslått. Problemet er kravet om rammebetingelser med hensyn til CO2-håndtering for å rense avgassen. Det er ingen som tror på at det vil være mulig innen 2010. Til og med Statnett sier det. Det er et stort usikkerhetsmoment når det gjelder hvem som må dekke kostnadene. Så lenge utbygger risikerer å måtte dekke dem, vil det ikke bli bygd gasskraftverk. Derfor må man komme på banen med en løsning som gjør at dette er realistisk. Vil Regjeringen ta til orde for å endre Soria Moria-erklæringen på dette området for å hindre kraftkrise i Midt-Norge?

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2006-01-11

Jeg synes også det er ganske spesielt at statsministeren definerer en del av de debattene som stod helt sentralt i ukevis før jul, som misforståelser. Men det jeg kanskje synes er enda mer spesielt, er at statsministeren ved en rekke anledninger har vært nødt til å rykke ut enten for å forsvare statsråder, for å bortforklare statsråder eller for å refse statsråder. Er det en komfortabel situasjon for statsministeren at han må bruke mer av sin tid på det enn på å lede landet?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2008-04-08

Dette har vært en snodig debatt å være vitne til. Her har man altså opplevd at statsråden og representantene for posisjonen skyter tilbake på deler av opposisjonen og på forslagsstillerne for at det er vi som ikke har gjort hjemmeleksa vår. Det er ikke ofte man opplever at en statsråd overfor flere partier hevder at man ikke har lest budsjettproposisjonen. Dette er å forenkle debatten. Det er å prøve å skyte tilbake fordi man selv ikke har klare og tydelige svar på det arbeidsoppdraget man spør om. Det er klart at vi har fått med oss det som statsråden har skrevet i budsjettproposisjonen. Vi leser proposisjonen i alle retninger - holdt jeg på å si. Men personer fra forskningsmiljøer og Norsk Institutt for Landbruksforskning har offentlig sagt at det er noe fornuft i de tallene som Aanesland har kommet ut med. Det har forskningssjefen i Statens landbruksforvaltning sagt i Dagens Næringsliv. Når det er så stor forskjell på de tall som departementet legger fram, og det som forskningsmiljøene hevder, er det klart at Stortinget er nødt til å gå inn i og stille kontrollspørsmål om det arbeidet som gjøres i Landbruksdepartementet. Jeg registrerer at statsråd Riis-Johansen ikke ønsker å legge seg ut med landbruksbyråkratiet. Han ønsker å ha en fredelig periode som landbruks- og matminister og holde seg inne med landbruksbyråkratiet. Men samtidig i denne debatten er det veldig interessant når representanter som Sigrun Eng fra Arbeiderpartiet og Ola Borten Moe, komiteens leder, på mange måter bekrefter at det er et stort byråkrati i landbruket, fordi det er en så regelstyrt næring som det det er. Så til Mattilsynet. Det er enkelte som har for seg at Mattilsynet, det skal vi liksom trekke ut av byråkratiet, det har ikke noe med byråkrati å gjøre. Jeg kan fortelle Stortinget at Fremskrittspartiets representanter i næringskomiteen nesten daglig får henvendelser fra bedrifter og enkeltpersoner som hevder at de er utsatt for et byråkratisk mattilsyn. Vi skal ha et effektivt og bra mattilsyn, men vi er nødt til å se på om Mattilsynet opptrer effektivt, og om Mattilsynet opptrer ubyråkratisk. Etter denne debatten er det bare å innse at debatten om byråkrati i landbruket ikke er avsluttet.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2014-11-05

Eg opplever at utanriksministeren svarer med stort, forstått alvor i denne situasjonen, men ikkje alle sider av regjeringa sin politikk ber med seg det alvoret. Det er fleire flyktningar i verda no enn nokosinne sidan den andre verdskrigen, ifølgje FN. Om det er eitt år i vår levetid at vi skulle gjere noko ekstraordinært, må det vere i år. Utanriksministeren svarer, heilt riktig, at vi står overfor ein ekstraordinær trussel i Irak og Syria ved ISIL, men vi står overfor ein like ekstraordinær flyktningkrise i dei same landa. Og nabolanda tek imot millionar av flyktningar. Det som hadde trungest no, var ein leiar for ein stor europeisk dugnad for ein spesiell innsats for flyktningar, når det er det verste året sidan den andre verdskrigen. Så spørsmålet mitt er: Vil regjeringa vere ein slik leiar gjennom å ta oppfordringa frå mange parti i Stortinget om at vi òg i Noreg tek imot fleire flyktningar, f.eks. frå Irak og Syria?

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2014-11-05

Det er ikke riktig. Ambisjonen er selvfølgelig fortsatt at vi skal forholde oss til det lovfestede kravet. Det er ingen tvil om at det er utgangspunktet. Problemet er at statistikken gikk i gal retning for ett år siden. Det var økende ventetid i de fleste politidistrikter, og gjennomsnittlig ventetid ble for hver eneste dag mindre og mindre akseptabel. Derfor har jeg vært veldig tydelig overfor Politidirektoratet om at dette skal prioriteres opp. Det har ført til at Politidirektoratet nå har omprioritert ressurser i politidistriktene, for å sikre at barneavhør prioriteres. For eksempel har gjennomsnittlig ventetid i Oslo politidistrikt nå gått ned fra 37 til 27 dager, noe som er et ganske stort løft. Det brukes nå flere ressurser på å komme à jour med disse sakene. Men for å sikre at vi skal nå den 14 dagers-fristen må vi ha en realistisk nedtrappingsplan, slik at fokuset fra politiets side ikke dempes. Så hensikten med denne 40 dagers-fristen innen 31. desember i år, som skal ned til 30 dager før sommeren, er rett og slett det motsatte av å ha lave ambisjoner. Vi skal ha høye ambisjoner, men vi skal nå de målene vi setter oss.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2004-12-14

Representanten Sjøli er opptatt av valgfrihet og av at SV får frysninger hver gang man snakker om Høyres valgfrihet. Ja, jeg får litt frysninger av Høyres valgfrihet, det er helt klart. Men så lenge vi ikke har full barnehagedekning, har vi ingen valgfrihet. Så lenge det er kvinner som er lavtlønte og går i deltidsstillinger, har vi ikke full valgfrihet, for familiene må faktisk velge at det er mor som er hjemme – på grunn av økonomi. Kontantstøtten gir ikke frihet til å velge for barnefamiliene. Sjøli er opptatt av at man vil fjerne kontantstøtten over natten, men regjeringspartiene gjorde jo akkurat det samme – de tok vekk småbarnstillegget over natten, fra den ene dagen til den andre, og gav det til dem som hadde kontantstøtte, for de som skulle ha barnehageplass, skulle ikke ha småbarnstillegg. Så har man heller ikke prisjustert barnetrygden.

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2004-12-14

Arbeiderpartiet har i dette innlegget og i en rekke andre sammenhenger uttrykt skepsis til markedskreftenes frie spill og frykt for at sterke kapitalister dominerer markedet og gjør disposisjoner som svekker demokratiet og forbrukernes posisjon. Konkurransetilsynet er vårt våpen mot dem som misbruker sin markedsmakt. Tilsynet har i år fått en nesten helt ny lov å forholde seg til, med en stor grad av revisjon. I tillegg har man fått utfordringer ved å gjennomføre en flytting som er pålagt dem av stortingsflertallet. Med disse utfordringene og med Arbeiderpartiets stadige klagesang om markedskreftene foreslår Arbeiderpartiet et kutt på 9 mill. kr til tilsynet. Dette fortoner seg oppsiktsvekkende og direkte ulogisk for meg. Hvis man er bekymret for et område, hvorfor kutter man da?
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2008-10-22

Det er jo ikkje det biletet som representanten Kongshaug no gir, som er det riktige biletet. Når f.eks. Nav‑sektoren har auka med over 650 fleire tilsette, er ikkje dei nødvendigvis komne i Oslo‑regionen. Tvert imot har Nav kontor over heile landet, og det har òg universitet, høgskular og politiet. Det er tre store etatar som har fått ein vekst i talet på tilsette det siste året. Som eg sa: Veksten i talet på tilsette i byråkratiet – altså dersom ein skal telje det som Oslo‑arbeidsplassar – er faktisk lågare under denne regjeringa enn under den førre regjeringa. Så har Kongshaug heilt rett i at vi føretok ei stor utflytting i førre periode. SV støtta den førre regjeringa på det. Det var eit glimrande tiltak. Men ein må hugse at det tiltaket ikkje vart gjennomført før ut 2006. Vi gjennomfører no ei evaluering av det tiltaket, for vi er heilt nøydde til å sjå både på kostnadene ved det og ikkje minst på kva det faktisk har hatt å seie for tenesteproduksjonen ute i dei ulike tilsyna. Eg er heilt sikker på at på lang sikt er dette eit glimrande tiltak, men det er òg eit tiltak ein skal bruke med varsemd og ikkje for ofte.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2003-03-19

Jeg ønsker å stille justisministeren følgende spørsmål: «I Engerdal kommune i Hedmark har lensmannen mer eller mindre oppfordret folk til angiveri i forbindelse med ulovlig snøscooterkjøring. I tillegg bruker man store ressurser på å bekjempe denne kjøringen. Samtidig er det mange som spør seg om dette er riktig bruk av tid og ressurser. På generelt grunnlag, kan statsråden si hvor alvorlig ulovlig kjøring med snøscooter, sammenlignet med andre lovbrudd, er?»

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2003-03-19

Jeg takker statsråden for tilleggssvaret, og stikkordet var «umiddelbart». I løpet av noen ganske få år vil disse midlertidige reparasjonene ha liten effekt på mellomlang og lang sikt. Jeg vet jo at statsråden har vært inne på at hvis man skal bygge ny bru, bør den bompengefinansieres, eventuelt i form av et spleiselag. Nå er det en massiv motstand lokalt mot dette. Det finnes lokalt ingen forslag til løsningsmodeller hvis ikke staten bidrar. Så hvordan mener statsråden at man skal løse dette problemet? Skal man leve med denne usikkerheten og utviklingen av en mer og mer trafikkfarlig bru, eller skal man stenge brua?