NbAiLab/norwegian_parliament huggingface dataset:
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2002-03-06

Jeg takker for svaret. Ifølge Vegdirektoratets egne anslag kostet det i 2000 12,25 mill. kr å produsere og sende ut oblatene til bileierne. Hver forsendelse koster således 5,45 kr pr. stykk. Vi kan anta at følgekostnadene i hovedsak vil være timeverk knyttet til oppdateringskostnader, selve kjøretøykontrollene og hyppige databasebesøk. Toll- og avgiftsdirektoratet og Vegdirektoratet vil spare 12 mill. kr hvert år ved å ta i bruk elektroniske oblater. Vi vet at utekontroll av kjøretøy utført av norsk politi med dagens system viser at hvis avskiltingsbegjæringen og tyverimeldingen blir kontrollert på vanlig måte, vil dette forbruket være 2 minutter pr. kjøretøy ute og 2 minutter inne på operasjonssentralen. Hvis man legger til grunn at norsk politi kontrollerer 1,6 millioner førere som alle har hvert sitt kjøretøy, ville en besparelse på 2 minutter ute og 2 minutter inne pr. oppslag frigi 106 660 timeverk, eller nærmere 60 årsverk. På parkeringsplasser og parkeringshus kan 10–12 kjøretøy kontrolleres på ett minutt ved hjelp av Micro  Mark. Det vil si at her er det store ressurser å spare. Jeg hadde håpet at statsråden ville vært litt klarere i svaret på om man kan få i gang et pilotprosjekt.

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2002-03-06

Jeg takker for svaret, men jeg registrerer at statsministeren har skaffet seg rimelig stor fallhøyde både i forhold til egne løfter og ikke minst i forhold til de budsjettene som kreves for å oppfylle Sem-erklæringen, der det sies at satsingen på kollektivtrafikken skal økes med 1,5–2 milliarder kr. Bare for å ta igjen etterslepet fra årets budsjett må neste års budsjett opp på ca. 2,4 milliarder kr i investeringer i skinnegangen for at dette skal henge sammen. Er det slik at Regjeringen bevisst har lagt opp til at det skal være en slik kjempesatsing på slutten av denne perioden, eller skal det være slik som det også var i den forrige fireårsperioden, at man vedtok en plan, avgav noen flotte løfter, og så glemte hele saken, lot planverket bare ligge der, og lot hvert enkelt budsjett få lov å tale for seg? Svaret har vi nå fått fra Jernbaneverket, at det siste kommer til å resultere i nedlegging, rett og slett av sikkerhetsårsaker.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2011-12-13

Vi har tidligere i debatten hørt at Norge har en bred portefølje – ikke minst landportefølje – i sitt bistandsengasjement. 114 land har vært nevnt – det er i hvert fall svært mange. Mange har tatt til orde for en konsentrasjon og at vi bør følge opp andre nærliggende land som tydeligvis har konsentrert dette mer. Er dette også en ambisjon for utviklingsministeren? Hvordan ser han for seg at vi skal komme frem til en bistand som er rettet mer som en spydspiss, og ikke så fragmentert som i dag?

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2011-12-13

Jeg vil igjen tilbake til Brasil-milliarden. Det som er skjedd, og som statsråden for så vidt også bekrefter her i dag, er at det avskoges fortsatt i Brasil. Det vil si at det samlede volum på den tropiske regnskogen i Brasil er nå mindre enn noensinne. Dette ønsker den brasilianske regjeringen å gjøre noe med. De ønsker ytterligere fortgang i avskogingen av Brasil ved å gjennomføre lovendringer som gjøre det enklere å få tillatelse til å gjennomføre store avskogingsprosjekter. Det blir møtt av en norsk statsråd som dukker opp og plutselig har 1 mrd. kr, som foræres som en gave til en regjering som har den atferden jeg nettopp beskrev. Hvorledes tror statsråden at regjeringen i Brasil forestiller seg at denne milliarden er begrunnet?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2011-03-28

For det første har jeg lyst til å undersøke om jeg hørte rett, da jeg hørte representanten Pollestad på talerstolen, for han mente at de reglene som vi foreslår her i dag, ikke er gode nok og viser seg ikke å kunne fungere godt nok. Hva er det med de reglene som ikke er godt nok, og som ikke vil fungere godt nok? Han viser også til EU-regelverk. Det synes jeg er en interessant innfallsvinkel – at Senterpartiet nesten beskytter seg bak EU-regelverket for å gjøre fornuftige, kloke og nasjonale lovendringer. I så fall er det en ny politikk fra Senterpartiet. Hvis jeg hørte riktig når det gjelder EU, lurer jeg på hvilke forslag vi har fremmet som eventuelt er i strid med EU-regelverket. Jeg klarer ikke helt å se for meg det. Så er jeg også litt glad for at statsråden, som er et eller annet sted i salen, presiserer at om vi lovfester dette, vil det ikke skade og svekke permitteringsinstituttet, som Arbeiderpartiets hovedtalsmann sa det ville gjøre. Det synes jeg er en nyttig og grei avklaring. Jeg håper også at Arbeiderpartiet i ettertid er såpass ærlig overfor seg selv og sine politiske motstandere at de bruker en og samme retorikk – at de blir enig med seg selv om hva som er gjeldende på dette området. Så har jeg fortsatt ikke fått klarhet i de spørsmålene jeg stilte i mitt hovedinnlegg. Jeg regner med at jeg ikke får noe svar på dem heller. Men når man går så høyt ut og sier fra talerstolen og i innstillingen at det vil svekke permitteringsinstituttet og at det vil føre til et dårligere bedriftsdemokrati, synes jeg med respekt å melde at man burde være tydeligere og komme med klare svar tilbake og presisere hva det er som er uhensiktsmessig med de forslagene vi nå fremmer, og på hvilken måte det vil svekke permitteringsinstituttet. Eller var det bare en floskel som man brukte fra denne talerstolen, fordi man har fått det på argumentasjonslisten sin fra en del folk man har kontakt med i LO? Jeg synes det derfor var en nyttig presisering fra statsråden. Men det hadde vært veldig greit å utfordre Arbeiderpartiet på det, slik at man iallfall ikke bare slenger fra seg slike påstander uten i det minste å kunne gjøre rede for dem.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2009-12-04

Torstein Rudihagen siterte Skriften, og en av de klareste tingene i Skriften er at Vårherre gleder seg storligen over syndere som omvender seg. Det gir mye større glede enn de som har hatt en konstant kurs. Derfor skal vi alle glede oss over Fremskrittspartiets stadige tilnærming til nye posisjoner. Så får vi heller gi tilgivelse for at det bare er noen få år siden man mente at George Bush burde få fredsprisen, eller at det med klima var noe som SV hadde funnet på for å vinne stemmer. La oss bare glemme det og se på det nåværende Fremskrittspartiet og glede oss over at Solvik-Olsen kanskje kan konsolidere partiet på en ny og mye bedre kurs for Norge. Jeg har lyst til å ta tak i Erna Solbergs innlegg, for der var det viktige ting som vi alle bør tenke på videre. Hun trakk fram behovet for en tidslinje. Det er og blir veldig viktig. København må ikke bare gjennomføre en viktig omfattende avtale, men avtalen må også inneholde forpliktelser for hvordan den skal bli folkerettslig i 2010, og København bør trekke opp hvordan man videre skal ta skrittene for å nå målet om 2 °C, som ikke er mulig å oppnå i København slik sitsen nå er. Det legges f.eks. opp til en stor konferanse om såkalt «Rio-plus-20» i Brasil i 2012. Det kan være én anledning hvor temaet om grønn økonomi vil være et fokus, men det kan også være andre. Hun trakk også opp behovet for å diskutere hvordan vi kommer videre på miljøteknologi. Som jeg har sagt i Stortinget og mange andre steder mange ganger, miljøteknologi er og blir selve det mest grunnleggende svaret på klimatrusselen. Vi klarer ikke å håndtere klimaendringen uten en teknologisk revolusjon. Jeg vil innby til dialog med Høyre om hvordan vi får til en bedre styring av markedet, for grunnen til, Solvik-Olsen har rett i det, at Norge er et mer lavkarbonsamfunn på en del områder enn andre, vi har bedre teknologi, er jo nettopp at vi har hatt bedre offentlig styring med markedet i Norge enn man har hatt i andre land, og vi bør diskutere hvordan vi får til den rette styringen over tid, slik at vi kan få bedre miljøteknologi. Vi bør også diskutere hvordan det offentlige og private kan samarbeide om pilotprosjekter. Det er ikke alltid lett å velge ut hvilke teknologier som har framtidens muligheter i seg, men vi må finne brede, omfattende ordninger, slik at vi får drevet fram den nye teknologien raskere. Jeg synes Erna Solbergs innlegg var konstruktivt, så la oss samarbeide videre om det. Til slutt vil jeg si at vi alle har en utfordring med tanke på at en fjerdedel av folket ikke tror på klimaendring. Det gjør det til sjuende og sist vanskelig å drive fram en rask nok politikk på dette området i Norge. Det må vi gjøre ved å få tydeligere fram for folk at det ikke er temperaturen i seg selv som er det problematiske, vi ville vel alle, bortsett fra skientusiaster, ha gledet oss over at det ble fire grader varmere ute i Oslos gater i dag. Men det er jo temperaturendringenes betydning for alt det andre som er farlig: større helseproblemer, flere naturkatastrofer, mer omfattende tørke. Det er dette vi må få fram.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2000-12-12

Det er ganske interessant å registrere forskjellen mellom Kristelig Folkeparti og Senterpartiet når de omtaler budsjettforliket. Der Kristelig Folkeparti slår seg på brystet og fremstiller seg som den store seierherre, bruker iallfall Senterpartiet en noe annen retorikk. Så kan man lure på om dette er et resultat av oppblåsthet i utgangspunktet, eller om det ligger noen realiteter bak de ulike måtene de omtaler budsjettforliket på. Det som er et faktum, og som jeg synes det er litt viktig at Senterpartiet kommenterer, er at det i forhold til opplegget fra Arbeiderpartiet er et kutt i de øremerkede bevilgningene til det offentlige skolesystemet. Da snakker jeg om grunnskolen og den videregående skolen, og det er et faktum. Med i dette budsjettforliket, i forhold til det budsjettet som statsråden la fram, er det et samlet kutt for grunnskolen og den videregående skolen. Det ligger en viss økning til kvalitetsutvikling i grunnskolen, men det blir minst oppveid av kuttet i den videregående skolen. Samtidig har Senterpartiet vært med på en ganske sterk økning i bevilgningene til private skoler. Vi vet at private skoler i stor grad er lokalisert til sentrale strøk av landet, i de tett befolkede områdene. Altså: Er det en vridning bort fra distriktene og inn mot sentrum, hvis dette innebærer at en skal legge til rette for flere private skoler? Det ligger ikke noen økning i tilskuddssatsen, så dette signalet som Senterpartiet er med å sende ut, er at her skal det etableres flere private skoler. Er det et viktig signal for Senterpartiet å sende ut i disse tider hvor den offentlige skolen er truet? Det synes jeg at Senterpartiet skal kommentere.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2000-11-29

Jeg har følgende spørsmål til fiskeriministeren: «Det er hjemmel for bruk av inspektører om bord på norske trålere. I hvilken grad er hjemmelen tatt i bruk?»
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2014-02-05

Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen har sittet med makten i overkant av 100 dager, så vi kan neppe ta ansvaret for de store linjene i det arbeidet som er gjort. Vi og Sverige har en felles ambisjon om at vi skal øke produksjonen av fornybar energi i Norge og Sverige med 26,4 TWh. Det er et rimelig klart og tydelig mål innen 2020. Så har vi et mål i Norge om å redusere forbruket av kraft med 6 ¼ TWh. Når det gjelder de avveiningene som jeg mener det er helt betimelig at representanten Rasmus Hansson etterspør, vil det bli en sentral del av jobben med energimeldingen som regjeringen vil legge fram i løpet av 2015.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2005-12-05

SV tror ikke at en ensidig boikott av Israel er svaret. SV vil at vi skal ha en debatt rundt det. I 2003 møtte jeg Zahira fra Palestina. Zahira er i dag minister for kvinnespørsmål i de palestinske sjølstyremyndighetene. Zahira fortalte meg om murene. Hun fortalte meg om palestinske landsbyer som er både innestengte og utestengte, om barn som hindres i å gå på skolen, bønder som ikke får dyrket jorda si, og at de som har arbeid, ikke har mulighet til å komme seg på jobb på grunn av murene. Jeg er enig med Kåre Willoch, som sa at det aldri blir fred dersom ikke palestinerne har et håp om ei framtid. Etter mange års brudd på folkeretten og manglende vilje til å etterleve FN-resolusjoner, mener vi at det iallfall går an å diskutere om det skal legges et større press på Israel. Og vi har altså reist debatten rundt boikott, noe som jeg ser også flere andre diskuterer.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2012-12-07

Jeg takker for spørsmålet, og jeg deler helt representantens syn på at utdanningsbistand er viktig. Jeg vil si at dette er et av tusenårsmålene, det å sette mål om at unger skal få skolegang, og det har faktisk lyktes veldig bra. Vi har fått veldig mange flere unger som er i skole i mange land, også land der vi er inne og samarbeider, og vi ser at når vi bruker penger, følger en del land etter. Et eksempel er Tanzania, hvor vi har økt våre investeringer i utdanningsbistanden, og vi har sett at tanzanianske myndigheter selv har stilt opp med mer penger. Det er den brede trenden. Jeg synes det er helt greit at Kristelig Folkeparti prioriterer å bruke mer penger på utdanningsbistand. Vi har tenkt: La oss rette utdanningsbistanden inn mot jenter og konfliktområder, og så bruker vi en del andre bistandspenger på nettopp å øke inntektene til landene gjennom Skatt for utvikling, Olje for utvikling og andre programmer for å sørge for at landene settes i stand til selv å bruke pengene sine til utdanning.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2015-11-11

Det er litt uklart for meg kva som er uklart med dagens regelverk for eigarar av desse institusjonane. Det er eit heilt klart utbyteforbod i denne sektoren. Det blei også påpeikt av Riksrevisjonen i 2013 at dette burde bli gitt ei særskilt oppfølging. Det varsla også departementet før regjeringsskiftet at ein ønskte å gjere, for her meinte Riksrevisjonen at det låg problematiske ting. I spørjetimen førre onsdag uttalte Erna Solberg at det nok kunne ha vore stilt fleire spørsmål frå regjeringa i denne saka tidlegare. Det har vore mykje møteaktivitet etter avsløringa i Dagens Næringsliv. Har det blitt stilt spørsmål direkte til Anthon B Nilsen før saka eksploderte i DN?

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2015-11-11

Svaret på det er veldig kort: Det er egentlig bare å se i statsbudsjettet, der vi har lagt inn de pengene som jeg også har omtalt. Det er satt av 67 mill. kr i Samferdselsdepartementets budsjett til dette, og rammetilskuddet i kommunene er økt med 142 mill. kr, nettopp for å kompensere den økte momssatsen. Momssatsen settes opp som følge av anbefalinger fra Skatteutvalget, som vil ha et enklere og mer enhetlig system. Men folk som bruker lokale busser og lokale tog til og fra jobb i hverdagen, blir altså kompensert for dette gjennom statsbudsjettet.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2012-02-01

Jeg takker statsråden for svaret. Det er sikkert mange måter å gjøre dette på, og statsråden har kanskje vært innom noen av dem. Det vi sliter med i Hedmark, er at vi er et grensefylke til Sverige, bl.a. grenser Värmland til oss. Bare på grunn av handelslekkasjen dit sikres 2 000 svenske jobber. Så kan man spørre seg hvorfor man har en handelslekkasje. Selvfølgelig er det mange årsaker til det – det kan være servicetilbudet, det kan være tilbudet av varer, men det kan også være på grunn av at varer er billigere fordi vi har mye skatter og avgifter i Norge, og så reiser man til Sverige og handler. Noe annet kan være samferdsel, som statsråden ikke var innom i det hele tatt. Vi har bl.a. rv. 20, som nå snart blir rv. 2. Jeg vil gjerne høre litt om hva statsråden mener om et forholdsvis høyt skatte- og avgiftsnivå i Norge kontra i Sverige, og vil gjerne også høre om samferdsel.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2002-02-28

Eg må innrømme at eg for så vidt ikkje har skjønt spørsmålet heilt. Eg kan ikkje med min beste vilje sjå at vi har sagt noko i det heile som kunne tyde på at vi ikkje vil at Noreg skal ha ei meklarrolle. Det er nettopp det vi har understreka mange gonger, at det kan vi ha trass i at vi har valt ein del andre alliansepartnarar enn det andre land har gjort. Eg kan forsikre representanten Vallersnes om at SV skal støtte opp om alle moglegheiter Noreg har til å bidra i form av fredsmeklarrolla.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2002-02-06

Jeg skal få stille justisministeren følgende spørsmål: «Narkotikaproblemet er stort i Arendal. Mange foreldre bringes til sammenbruddets rand når de oppdager at deres barn er kommet i kontakt med narkotiske stoffer. Tilgangen på narkotisk stoff skal være det minste problem i Arendal. Fra ulike kilder er informasjonen at enkelte innvandrermiljøer står for en vesentlig del av omsetningen av slike illegale stoffer i Arendal. Dette er urovekkende opplysninger. Hva er statsråden syn på denne situasjonen?»
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2014-12-15

Da kan vi gå over til det andre spørsmålet, nemlig kriteriene, og nå kan statsråden la være å si at dette er gamle kriterier som de har arvet fra den forrige regjeringen, for det viser jo bare at denne regjeringen har full anledning til å endre dem sjøl, hvis de har lyst, men det har de ikke gjort. Diskusjonen her i dag viser at det er et stort behov for å diskutere dette politisk. Hvilke kriterier skal vi legge til grunn? Jeg har forholdt meg til de politiske signalene som har blitt gitt, fra både regjeringen og i samarbeidserklæringen, der noen av disse temaene er avklart, bl.a. at man ønsker at flere av dem som er mindre skadd, og som man tror lettest kan integreres i samfunnet, skal prioriteres framfor dem som har størst behov. SV ønsker her et prinsipielt syn som sier at det er FNs utvelgelse av flyktninger som skal danne grunnlag for utvelgelsen av dem som får bosetting. Hva er statsrådens motargument mot å følge en slik linje?

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2014-12-15

Det er jo viden kjent at SV i sitt alternative statsbudsjett foreslår større skattekutt til folk flest enn det Fremskrittspartiet tar seg råd til. Et vanlig svar fra representanter fra Fremskrittspartiet den siste tiden har vært at SV øker miljøavgiftene så mye at folk flest går i null. Det er feil, så jeg skal ta med meg finansministeren på et lite eksempel. La oss ta en helt gjennomsnittlig familie med to voksne som hver tjener mellom 400 000 og 450 000 kr. De har gjeld på huset, de har to barn, de har to biler siden de bor et sted uten tilstrekkelig kollektivdekning, og de har et gjennomsnittlig forbruk av strøm, drivstoff og flyreiser. Dette er en familie som med SVs samlede skatte- og avgiftsopplegg går 3 800 kr i pluss. Hvis man dobler bilbruken deres, går de fortsatt 2 000 kr i pluss. Hvordan føles det for finansministeren å være finansminister for Fremskrittspartiet når selv SV foreslår større lettelser i skatter og avgifter for folk flest?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2010-10-04

Nå forholder jeg meg til det som Fremskrittspartiet har nedfelt i sitt program, og den jobben som Fremskrittspartiets stortingsgruppe gjør i dette hus. Jeg legger ikke skjul på at det å ha standarder når det gjelder lik lønn for alle, uansett hvilken virksomhet det måtte være, er ødeleggende for konkurransen. Jeg tror at det på et eller annet tidspunkt kommer et direktiv fra EU som vil slå i hjel denne forskriften på en eller annen måte. For på et eller annet tidspunkt vil det tvinge seg gjennom et direktiv som tilsier at arbeidstakere fra land innenfor Schengen må få lov til å ta med seg lønns- og arbeidsvilkår fra opprinnelseslandet. Så har Norge gjort noen grep i forkant av det som man kanskje tror skal stoppe det. Da har vi gjort oss selv en bjørnetjeneste, for før en kommer fram til et felles reglement i EU på dette feltet, vil det være slik at norske arbeidstakere blir utkonkurrert, dessverre.

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2010-10-04

Det er alltid interessant å lytte til Borten Moes historiebeskrivelse av alle de andre partiene. Jeg forstår meget godt at representanten Borten Moe ikke ønsker å beskrive historien til sitt eget parti. Andre kunne kanskje tatt oppgaven med å gjøre et dypdykk når det gjelder det. Jeg skjønner også godt at Senterpartiet er litt bekymret over at mange etter hvert stiller spørsmål ved Senterpartiets deltakelse i denne regjeringen. Jeg registrerer at det i Borten Moes innlegg er andre partier og andres politikk som kommer i fokus. Dette har også gjentatt seg i tidligere replikkordskifter der Borten Moe har vært oppe i dag. Han er veldig opptatt av at Fremskrittspartiet kommer i regjering i 2013 – det er det mange som er – og Borten Moe er veldig bekymret på vegne av Kristelig Folkeparti og Høyre. Jeg tror det er vesentlig flere som er veldig bekymret for Senterpartiet og deres bevegelse i hurtigtogsfart mot venstre i norsk politikk. Det kunne jo vært interessant å utfordre representanten Borten Moe på om han føler behag ved å sitte i regjering sammen med Sosialistisk Venstreparti når det gjelder samferdselspolitikken, rovdyrpolitikken, innvandringspolitikken og lokal selvråderett. Føler representanten Borten Moe faktisk at det har gått i riktig retning med denne regjeringen?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 1999-03-17

Som representant for et parti som virkelig er opptatt av de økte forskjellene i Norge, og som representant for et parti som er veldig opptatt av den urett som er begått overfor norske borgere, ser jeg meg nødt til å stille sosialministeren et spørsmål. Grunnen til at jeg stiller hovedspørsmålet, er faktisk at jeg har god erfaring med at sosialministeren følger opp de spørsmålene som blir stilt i Stortinget, på en god måte. Jeg vil vise til det hun har gjort når det gjelder kuratortjenesten for krigspensjonistene og en lik krigspensjon, som man får fra 1. september i år. Men den uretten som er begått mot Narvik-bataljonen, som i 54 år har ventet på å få en erstatning for tapte eiendeler i forbindelse med deltakelse i kamphandlingene i Narvik i 1940, er en skamplett som nasjonen ikke kan sitte og se på lenger. Jeg vil spørre sosialministeren, som er handlekraftig: Vil hun nå ta fatt i denne saken også og få den opp- og avgjort en gang for alle?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2009-03-18

Jeg er enig med statsråden i det svaret, men det er derfor jeg også sier at jeg føler det er spesielt at jeg må ta saken opp her. Bakgrunnen for at jeg tar saken opp, er at dette har vedvart så lenge. Der ansvaret ligger for å løse selve konflikten, kan det se ut som at konflikten har blitt så fastlåst at man har problemer med det. Når konflikter i arbeidslivet blir særdeles fastlåste, er det av og til greit også å få noen innspill utenfra, nettopp for å se konflikten ikke bare innenfra og utover, men også den motsatte veien. Det er derfor jeg nok en gang oppmoder statsråden om å se på – offisielt eller uoffisielt – hva slags kanaler statsråden bruker. Jeg tror det er viktig at ansvaret skal plasseres der ansvaret hører hjemme, men av og til kan det være greit også å invitere til innspill fra utsiden for å se på hvordan man kan løse konflikter. Det som er problemet her, er at dette til syvende og sist går ut over pasientene, og det er både mitt og statsrådens ansvar.