Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2003-03-27

Jeg tror det er mange av oss som har store forventninger til det nye mattilsynet. Mange land i Europa, også i EU, har fått nye mattilsyn de siste årene, og en av diskusjonene både i EU og i mange enkeltland, har gått på hvordan man skal sikre en størst mulig faglig uavhengighet i disse tilsynene. Hvordan skal vi sikre at ikke politiske interesser og næringsinteresser blir styrende, og at forbrukerne har tillit til de faglige råd som tilsynene skal gi? Den debatten har vi kanskje ikke i like stor grad hatt i Norge. Jeg vet at det er opp til Regjeringen selv å organisere sine tilsyn, men jeg vil likevel av nysgjerrighet få lov til å spørre statsråden: Er det riktig at Mattilsynet i Norge skal ligge under et næringsdepartement, eller bør det ligge under et uavhengig departement? Og hvilke tiltak har statsråden eventuelt tenkt å foreta for å sikre at det nye mattilsynet vil operere faglig uavhengig av næringsinteresser og andre politiske interesser?

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2003-03-27

For Telemark, og for Grenland-området spesielt, er det knyttet store forventninger til Stortingets behandling av denne saken, og det er lett å forstå. Industrien i Grenland har gjennom de siste årene mistet svært mange arbeidsplasser. Samtidig er Grenland det området i Norge der gass i relativt stor skala blir utnyttet som råstoff til industriell produksjon og verdiskaping. Mange frykter nå at disse arbeidsplassene kan stå i fare dersom industrien ikke blir sikret en forutsigbar og sikker råstoffleveranse. Dette er også kommet tydelig til uttrykk gjennom et sterkt folkelig engasjement for denne saken, og det tar SV på ramme alvor. Det er nettopp også derfor SVs engasjement har hatt som mål å sikre disse arbeidsplassene og utvikle dem videre innenfor de rammene som Norges klimaforpliktelser setter. Det er dette som er grunnen til at SV har inngått dette forliket med regjeringspartiene om å få på plass et skikkelig, gjennomarbeidet grunnlag for å kunne ta de riktige beslutningene, som nettopp skal sikre og videreutvikle verdiskaping og arbeidsplasser. Forliket og de utredningene som skal gjøres, dreier seg altså ikke om hvorvidt staten skal bidra til å sikre arbeidsplassene, men på hvilken måte dette skal skje. Det er også slått fast i forliket at et innovasjonsselskap for bruk av gass skal lokaliseres til Grenland, nettopp for å nyttiggjøre seg den høye kompetansen på dette området som allerede fins i regionen. Også når det gjelder vannbåren varme, er det interessante prosjekter i Grenland, bygd på spillvarme fra industri. Det er videre slått fast at Regjeringa skal bidra til at prosjektet «Grønn Hydrogen» på Notodden skal videreføres. Dette er eksempler på at SV gjennom dette forliket har bidratt til å sikre flertall for gode løsninger for Grenland og Telemark. Det er også verdt å merke seg at mange av dem som gjennom mange år har arbeidet iherdig for å sikre råstofftilgangen til industrien i Grenland, har mottatt forliket mellom regjeringspartiene og SV på en positiv og konstruktiv måte. Det gjelder både Telemark Gassforum og Norsk Hydro. Så registrerer jeg at noen mener at de utredningene som flertallet går inn for, vil bety en utsettelse av løsningene for industrien i Grenland. Det er ikke vanskelig å forstå en viss utålmodighet. Men å hevde, slik som noen har gjort i denne debatten, at dette betyr å skyve alt ut i det blå, er med respekt å melde å skyte langt over mål, og det grenser til svartmaling. Er det noe næringslivet og befolkningen i Grenland ikke trenger, er det nettopp svartmaling og overdreven pessimisme. Her er det snakk om en langsiktig satsing. Noen måneder med grundige utredninger kan umulig være det som betyr kroken på døra for disse arbeidsplassene, tvert imot. Jeg vil igjen minne om at flertallet slår fast at råstoffleveransene skal sikres, og det er det aller viktigste.

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2003-03-27

SV, regjeringspartia og Senterpartiet er positive til videre industriutvikling i Grenland, me er positive til at industrien der skal få tilgang på gass. Dei har tilgang no, men vil eventuelt få auka volum, dersom det i seg sjølv blir eit poeng i nye prosjekt. Så både regjeringspartia, SV og Senterpartiet er altså positive til det. No merkar ein her i dag at enkelte parti køyrer knallhardt på at det Grenland treng, er eit gasskraftverk. Framstegspartiet og representantar frå Arbeidarpartiet legg stor vekt på at det trengst ein infrastruktur til Grenland slik at ein kan byggja eit gasskraftverk der så fort som mogleg. På den måten melder dei seg ut av moglege forlik med oss andre, fordi dei pressar på for ein politikk som er grei å flagga med, men som altså ikkje kjem til å få fleirtal her. Dette synest SV er litt rart. Eg stiller meg òg litt undrande til at Senterpartiet før landsmøtet, og ikkje minst etter landsmøtet, hadde ein debatt om kva partiet eigentleg meiner om gasskraft. Så mitt spørsmål til Senterpartiet er knytt til det røyret som eg oppfattar at ein ønskjer til Grenland: Er det umogleg for Senterpartiet å gå for at det skal vera eit gasskraftverk i andre enden, eller er det ei opning for det etter landsmøtet?