NbAiLab/norwegian_parliament huggingface dataset:
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 1999-06-18

Statsministeren sa i sitt innlegg i stad at grunnen til at så få løfter fra Voksenåserklæringa var innfridd, var at Regjeringa bare hadde sittet i to år. De hadde to år igjen, og da skulle dette gjøres. Det avføder en del spørsmål, for hvordan i all verden har de tenkt å få det til framover, hvis de fortsetter i samme spor? Jeg oppfatter ikke at Voksenåserklæringa er juridisk bindende, men den må jo i hvert fall signalisere litt av hvilken retning man har tenkt å gå. Mulighetene for å gå i den retningen Regjeringa ønsker, er der når det gjelder økonomien. Det er i politikken Regjeringa har kastrert seg, både når det gjelder fordelingspolitikk, miljøpolitikk og kommuneøkonomi. For Norge er jo ikke et land som er blitt fattigere under Bondevik. Staten er rikere, de fleste av oss er rikere, men noen har blitt vesentlig fattigere. Kommuneøkonomien har blitt dårligere, det er ikke blitt færre kroner, men kommunene har fått mange flere oppgaver, og så har de ikke fått pengene som skulle følge med dem. Det var en av de sakene som sto svart på hvitt i Voksenåserklæringa, at det gapet skulle denne Regjeringa tette igjen. Men det har blitt større. Gapet mellom fattig og rik har blitt større. Dette bekymrer oss i SV, fordi det er viktige verdispørsmål vi nå snakker om. Det er et viktig verdi- og moralspørsmål om man i et rikt land som Norge kan akseptere at forskjellene øker, og at tjenester som er svært viktige både for samfunnet og for enkeltmennesker, blir dårligere. Under debatten nå om kommuneøkonomiproposisjonen har det kommet signaler både fra SV – det var vel ikke en stor overraskelse – og fra Arbeiderpartiet om at de faktisk var villig til å legge kroner på bordet. Jeg tenkte at da kommer det i hvert fall sikkert noen lettelsens sukk fra noen av medlemmene av Regjeringa som vil si at jo, der var det en liten mulighet, den kunne vi kanskje bruke. Men jeg opplevde ikke det i det hele tatt. Jeg opplevde tvert imot en ganske kald skulder, og at man heller var opptatt av å forsvare og forklare og manøvrere seg enda mer inn i en posisjon der man sa at dette ikke var viktig. Det opplever jeg som ganske skuffende, fordi jeg – og SV – var av dem som i utgangspunktet var veldig positive til denne regjeringa, og ville gi dem en sjanse. Men det begynner å haste, for jeg vet snart ikke om jeg tror så veldig mye mer på dette. Jeg skulle ønske at Bondevik nå kunne forklare hvordan han i løpet av de to neste år skal få til denne dreiningen, at det skal bli mindre forskjeller, at kommuneøkonomien og tjenestene skal bli bedre, og at man f.eks. kan få ned barnehageprisene, prisene i skolefritidsordningen og egenandelene, for det har man lovt. Og jeg kan ikke se at samarbeidspartnerne Høyre og Fremskrittspartiet har lovt det samme.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 1998-11-26

Deler av innlegget til representanten Gløtvold oppfattet jeg slik at han egentlig var enig i at saken bør tilbake til Stortinget. Men det var ikke det jeg ville spørre om. Jeg har et konkret spørsmål. I St.prp. nr. 1, som er referert her fra mindretallet, står det faktisk at kvinnen etter 12. svangerskapsuke skal forelegges de aktuelle alternativer og bes om å avgi et svar. Er representanten Gløtvold enig i det, eller er han ikke enig i det?
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2004-06-14

Jeg er glad for at Regjeringen i denne saken, i motsetning til i spørsmål knyttet til norsk vannkraftforvaltning, ikke har valgt å støtte seg ensidig til Fremskrittspartiet. SV står bak samtlige av romertallsforslagene i innstillingen, og Fremskrittspartiet er gledelig nok med på et par av flertallsforslagene, men ikke på IV. Her ber Stortinget Regjeringen fremme forslag til hensiktsmessige virkemidler for å stimulere til bruk av CO2 som trykkstøtte for økt utvinning på norsk sokkel. Videre ber Stortinget Regjeringen om å vurdere ytterligere incentivordninger for økt haleproduksjon - noe Fremskrittspartiet bedyrer at de er for. Mitt spørsmål til Fremskrittspartiet er om det er nyutviklet allergi mot CO2 som gjør at Fremskrittspartiet ikke støtter forslaget, eller er problemet at CO2 skal pumpes ned og ikke slippes ut i atmosfæren? Eller kommer Fremskrittspartiet til å støtte dette forslaget subsidiært, slik at det blir et samlet storting som ber Regjeringen om dette?

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2004-06-14

Representanten Hedstrøm tok opp dette med utenlandsk eierskap i sitt replikksvar. Mitt spørsmål er: Hvem er det Fremskrittspartiet ser for seg kan være aktuell til å kjøpe så mye som 30 pst. av Statkraft, dersom det ikke skal være utenlandske eiere? Finnes det i dag norske eiermiljøer som kan gå inn med 30 pst. i Statkraft, eller er det utenlandske eiere Hedstrøm tenker på? Jeg synes svaret som ble gitt i stad på det spørsmålet, var noe uklart.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2005-03-04

Jeg har en viss forståelse for innstillingen om å avvise forslaget, fordi det er mer en partipolitisk nøytral innstilling. Man har bare konstatert at dette forslaget er behandlet tidligere. Som representanten Ballo sa, foreligger det faktisk et vedtak, og Regjeringen sier i et brev i forbindelse med et spørsmål tidligere om dette at Regjeringen ikke akter å følge opp. Det foreligger altså et vedtak i Stortinget som Regjeringen sier at de ikke vil gjennomføre. Det er ganske selsomt, selv om vi også har andre tilfeller av dette, noe vi behandlet i går i forbindelse med St.meld. nr. 4. Men det er faktisk rom i § 47 for å behandle en sak på nytt. Jeg vil referere § 47: «Når en sak er endelig avgjort, må den ikke bringes fram igjen, eller tas opp på nytt i samme samling. Er det påtrengende nødvendig, eller fremmer regjeringen proposisjon eller melding innenfor samme saksområde for Stortinget, kan vedkommende ting likevel fatte vedtak om dette, forutsatt at saken igjen blir komitébehandlet.» Etter vår oppfatning er det «påtrengende nødvendig» å behandle dette spørsmålet på nytt. Det er faktisk etter vår oppfatning påtrengende. Det er selvsagt en partipolitisk vurdering, men dette er en partipolitisk forsamling, og det er opp til det samme flertallet som stemte for dette forslaget sist, ikke uten videre å avfinne seg med at Regjeringen sier at den ikke vil gjennomføre det. Det står i § 47: «forutsatt at saken igjen blir komitébehandlet». Det betyr at man er avhengig av å få saken komitebehandlet innenfor § 47. Jeg tillater meg å fremme forslag om at Dokument nr. 8:52 for 2004-2005 sendes til sosialkomiteen. Så får man eventuelt ta opp de mer konstitusjonelle og andre spørsmål på det området. I løpet av de siste dagene har jeg også kikket lite grann på ansvarlighetsloven av 5. februar 1932. Der er det også noen bestemmelser om hva man eventuelt kan gjøre dersom en regjering eksplisitt nekter å følge opp et stortingsvedtak, men det får vi i tilfelle komme tilbake til i en annen og senere sammenheng.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2002-05-08

Mitt spørsmål går til helseministeren. TV 2-kanalen avslørte søndag kveld skandaløse og uverdige forhold ved psykiatrisk avdeling ved Haukeland sykehus. Det gikk frem av innslaget at tvangsinnlagte psykotiske pasienter blir plassert på korridor eller på flersengsrom hvor sengene står meget tett. Mangel på akuttplasser i psykiatrien er ikke noe ukjent fenomen, verken for meg eller vel heller ikke for helseministeren. Slik har situasjonen vært de siste fem–ti år. Helseministeren ble intervjuet i nevnte TV-innslag og opplyste at han ville øke i betydelig grad byggingen av omsorgsboliger for psykiatriske pasienter i kommunene. Det er vel og bra, men det hjelper ingenting for akuttpsykiatrien og de forholdene som blir avdekket ved Haukeland sykehus, og som finnes ved flere psykiatriske avdelinger. I psykiatriplanen er det vedtatt å bygge et betydelig antall distriktspsykiatriske sentre som åpenbart vil dempe presset på akuttpsykiatrien. Vil helseministeren ta initiativ til å forsere utbyggingen av de planlagte distriktspsykiatriske sentrene, slik at disse står ferdige i 2004, to år før den egentlige planen tilsier?

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2002-05-08

Jeg takker for svaret. Det er en del ting vi vet om grunnforholdene i det området ved Trondheimsfjorden hvor Malvik kommune ligger. I stor grad snakker vi om det som under istiden var havbunn, og som kan karakteriseres som leirsuppe. Også små masseforflytninger kan utløse katastrofer. Og selv om det ikke hadde noe med veiarbeid å gjøre, hadde vi et tilfelle i Rissa på 1970-tallet. Mitt spørsmål er: Påhviler det ikke Vegvesenet i slike områder et spesielt ansvar i forhold til grunnundersøkelser i forkant? Veibyggingen kan være en medvirkende årsak, men ansvarsforholdene kan være vanskelige å kartlegge i etterkant. Er det ikke bedre å forebygge og ta kostnadene ved det, enn å være nødt til å reparere i etterkant?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 1999-06-17

Innst. S. nr. 225 for 1998-99, som vi har til behandling i dag, føyer seg inn i en rekke med lignende saker som vi har hatt i år. Jeg kunne egentlig bare ha tatt fram manuskriptet mitt fra alle de andre bompengeinnkrevingssakene vi har hatt tidligere i år, og gjentatt det. Det ser dessverre ut til at denne regjeringen ønsker å bli kjent på samferdselssektoren som den regjeringen som skattla bilistene mest. Jeg har i alle år trodd at Arbeiderpartiet var bilistenes store skrekk, men må nå innrømme at denne samferdselsministeren og den forrige fra samme regjering nå går Arbeiderpartiet en høy gang! Her går man nå inn for ytterligere en økning i antall bommer rundt Kristiansand. Tre nye bomstasjoner setter man her opp, og det til og med på strekninger hvor bilistene ikke kommer til å benytte den nye vegstrekningen. Fremskrittspartiet har vært imot bompengeinnkrevingen i Kristiansand og ønsker ikke en utvidelse nå heller. Jeg vil her, som i alle de andre sakene, henvise til at bilistene innbetaler hele 38 milliarder kr i bilavgifter, mens statens utgifter til drift, vedlikehold og veiinvesteringer er kun 9,6 milliarder kr. I tillegg ønsker flertallet i dag også å ilegge brukerne av fergen mellom Hareid og Sulesund bompenger for å finansiere utbedring av trafikkforholdene i Hareid sentrum. Fremskrittspartiet er helt enig i at trafikkforholdene i Hareid sentrum bør ordnes, men vi er av den formening at dette er et statlig ansvar, og det skal da gå over samferdselsbudsjettet. Videre er det med stor skuffelse jeg ser at departementet allerede fra høsten 1999 vil legge til rette for en gebyrordning ved bruk av piggdekk. Fremskrittspartiet var som kjent imot innføringen av avgift ved bruk av piggdekk. Jeg vil henvise til Innst. O. nr. 6 for 1997-98. Det ser dessverre ut til å være denne regjeringens målsetting å legge alle slags avgifter og tvang på bilbrukerne. Det er da jeg spør: Kunne ikke samferdselsministeren og alle hans folk først gå inn og se hva de selv kan bidra med, istedenfor å legge alle byrdene på bilistene? Når blir gater vasket og rengjort? Går jeg fra Drammensveien og hit til Stortinget, drukner jeg i støv og møkk hver gang en lastebil passerer. Er piggdekkbrukerne skyld i det? Blir trafikklysene stilt inn slik at vi får en sammenhengende grønn bølge når vi kjører? Jeg merker i hvert fall veldig lite til det. Hva med avgiftslettelse for nye biler? Norge har vel Vest-Europas eldste og mest forurensende bilpark. Dette er bare noen eksempler, men jeg har ikke store forhåpninger om at noe av dette blir rettet opp. Det ser ut til at det isteden er enklere å pålegge en ny avgift.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2014-12-10

Dette er bare vill gjetning, men i motsetning til de andre på talerstolen i denne saken, som jeg antar ikke har spilt poker, har jeg faktisk spilt – og spiller – poker, noe jeg slett ikke er alene om. Rundt 8 pst. av befolkningen, altså over 350 000 nordmenn, spiller poker aktivt, enten på nett, i utlandet eller i uformelle pokerlag i kjellerstua. I år hadde jeg gleden av å delta i norgesmesterskapet i freeroll her i Oslo. Der var det omtrent 1 000 deltakere. Det viser at interessen for dette er enorm, når så mange velger å delta på et gratis arrangement. I årevis har det imidlertid vært straffbart med pokerspill på norsk jord, og Norge og Albania er i dag de eneste landene i Europa som forbyr folk å spille poker med pengepremier. Tatt i betraktning den høye andelen av pokerspillere i Norge skjønner man at lovverket er avleggs og trenger fornying. Tiden er inne for å legalisere poker og la de aktive spillerne få lov til å drive lovlig i Norge, noe som vi i dag har muligheten til å bidra til ved å liberalisere regelverket som omhandler private pokerlag. Dette er en regelendring som skulle vært på plass for lenge siden, men jeg registrerer at motstanden mot dette fortsatt er til stede, og at argumentene bl.a. er frykten for spilleavhengighet. Mennesker i Norge kan i dag spille vekk en god del penger på tilbud i regi av Norsk Tipping, men får altså ikke muligheten til å spille poker om penger. Dette henger ikke på greip. Ferdighetsspill som poker er ulovlig, mens flere av spillene til Norsk Tipping har flere titalls millioner kroner i potten, bokstavelig talt: Lotto, bingo, rulett og rene lykkespill. Men lykkespill er tydeligvis uproblematisk for bl.a. representantene fra Arbeiderpartiet og Kristelig Folkeparti, for hvis spilleren taper, går pengene til Norsk Tipping, som igjen får dele dem ut til gode formål som disse representantene kan være med og ta æren for. På telefonen min har jeg Norsk Tipping-appen. Her kan jeg bestemme beløpsgrensene for hva jeg vil satse hos Norsk Tipping. Beløpsgrensene er altså 40 000 kr per dag, de er 100 000 kr per uke og 300 000 kr per måned. De har vært uforandret i årevis, uten at de politikerne som nå har tatt til orde for spilleavhengighet, har brydd seg nevneverdig om det. Representantene fra Arbeiderpartiet og Kristelig Folkeparti har altså ingen problemer med dette, for frykten for spilleavhengighet er fraværende så lenge Norsk Tipping og staten markedsfører det og får en del av kaken, men å tillate at en vennegjeng skal kunne kose seg med poker en fredagskveld, hvor de maksimalt kan tape 1 000 kr, er uansvarlig.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2000-02-23

I valgkampen i 1997 utnevnte statsråden seg selv som de små og mellomstore bedrifters beste venn. Jeg tror nok frem til nå at mange av disse bedriftsledere i hundretusener av små og mellomstore bedrifter har blitt ganske skuffet. Det har i realiteten ikke skjedd noe særlig som har bedret deres tøffe hverdag. Så til dette ambisiøse programmet med en tidsramme på to år: Ville det ikke vært bedre for statsråden og departementet å kunne legge frem konkrete resultater i forkant av stortingsvalget i 2001, slik at disse hundretusener av bedriftsledere vet om de fortsatt skal stemme på regjeringspartiene eller velge andre partier, på bakgrunn av det resultatet som er oppnådd på dette området?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2008-11-25

Jeg registrerer at statsråden prøver å vektlegge viktigheten av dialog, at man visstnok har tatt selvkritikk, og at UDI har fått beskjed om å opptre litt mer i dialog med de kommunene som berøres ved opprettelse av asylmottak. Men jeg kan vanskelig se at UDI gjør dette. Bare for å ta et eksempel – et helt nytt, ferskt eksempel – fra Skrålsvik på Senja i Troms, Tranøy kommune, for øvrig styrt av samme partiet som statsråden tilhører. Der hadde man hatt en dialog og sagt at man var villig til å ta imot 40 asylsøkere, men til tross for det velger UDI å gå inn og overstyre. De oppretter et mottak med 100 plasser i en bygd hvor det bor 90 mennesker. Det blir altså flere asylsøkere i denne bygda enn det er faste innbyggere. Det er klart at det vil få store konsekvenser for denne kommunen og for denne bygda. Mener statsråden at dette er å opptre i dialog med kommunene og ha respekt for de avgjørelsene man fatter der, eller tar man selvkritikk når det gjelder håndteringen av opprettelse av asylmottak på Skrålsvik?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2011-03-09

Jeg har et spørsmål til kulturministeren. Stenging av FM-nettet for radio bekymrer Fremskrittspartiet, det bekymrer IKT-Norge, det bekymrer brukerne av FM-nettet. Fremskrittspartiet forstår at man må ha en digital utvikling, og at den digitale utviklingen har kommet for å bli. Bedre og flere kanaler, bedre radiotilbud til lytterne – alt dette er positivt. Men er man i Norge fornøyd med at man da samtidig stenger FM-nettet? Salg av DAB-radioer viser at man ikke er det. En EU-rapport sier også at stenging av FM-nettet ikke er bra slik regjeringen har vedtatt. Man må nå skrote 15–20 mill. FM-radioer – radioer på mobil, radioer på hytta – man må sågar skrote nye DAB-radioer som folk har kjøpt, som ikke heter DAB+. Det vil få store konsekvenser for brukerne. Det vil få store konsekvenser for miljøet. Dette vil koste milliarder av kroner for forbrukerne. Lefdal jubler. Elkjøp jubler. Men forbrukerne jubler ikke. Spørsmålet er: Hva vil dette koste? Vi vet hva det vil koste forbrukerne. Men hva vil det koste staten? Hva vil det koste det norske samfunnet? Hva med å heve blikket og se mot England? Der har man utsatt dette. Man ønsker ikke å stenge. Man ønsker å fortsette parallelt med digital utvikling og FM-nettet. Spørsmålet mitt blir: Hva vil dette koste staten? Hva vil det koste, og hvem skal ta regningen?

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2011-03-09

Som Solvik-Olsen veldig godt vet, bygger regjeringens klimapolitikk på klimaforliket. Det sto seks av Stortingets partier bak – alle unntatt Fremskrittspartiet. I det klimaforliket er det satt en grense for hvor mye utslipp vi skal ha i 2020. Det er formulert på ulike måter, men det er et tak, og det er et tak som det er vanskelig å nå gitt dagens situasjon. Da blir det problematisk at det eneste Fremskrittspartiet konstant framfører, er prosjekter som vil gi nye utslipp, uten samtidig på noen måte å komme med forslag til hvordan man kan redusere drastisk utslippene på andre områder. Hvis vi skulle tillate økte utslipp f.eks. fra industrien, ville vi måtte redusere tilsvarende på samferdsel eller på olje eller på energibruk i bygg eller på noen av de andre utslippskildene. Vi kan ikke bare legge oss på en politikk som på samtlige områder vil øke utslippene. Da når vi ikke klimaforliket, og Norge bidrar overhodet ikke til den store internasjonale dugnaden det er å redusere faren for oppvarming av jorda.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2007-12-07

Det er ikke bare småkraftprodusentene som fortviler over de skatteøkningene som Regjeringen har foreslått. Også kommunene mister mange kraftkroner. Det skal overføres ca. 15 milliarder kr fra kommunene til staten – i alle fall er det det som ligger inne i forslaget. På Sørlandet brukes uttrykk som statlig plyndring og ran av kraftkommunene om Regjeringens skatteskjerpelser for 2008. Agder Energi f.eks. vil få redusert sitt overskudd med hele 1,8 milliarder kr, med de konsekvenser det vil få for kommunenes handlefrihet på Sørlandet. Hva vil statsråden egentlig gjøre for å stoppe denne åpenbart skattemessige – unnskyld uttrykket – galskapen som nå har rammet mange vannkraftprodusenter i Norge, og som fører til at vannkraftprosjekter i regi av Agder Energi på kanskje inntil 1 TWh blir lagt på is?
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2013-11-26

Når jeg hører representanten Nesvik, befinner vi oss gjerne i en alternativ blå-blå virkelighet der det er folk flest som sitter igjen med mest i Fremskrittspartiets budsjettopplegg, men jeg er mer for å forholde meg til den virkelige virkeligheten som ligger i innstillingen fra finanskomiteen. Der er det for det første sånn at 40 pst. av skattelettene til Fremskrittspartiet går til 4 pst. av befolkningen, og de få hundrelappene vanlige folk med vanlige inntekter får, spises opp av kutt i tannhelse, dyrere barnehage, kutt i kulturskolen, kutt i barnetrygden, kutt i fedrekvoten osv. Dessuten er det jo sånn at SV, Senterpartiet og Arbeiderpartiet i sitt budsjettopplegg øker bunnfradraget på vanlig inntekt mer enn det Fremskrittspartiet gjør, og det får vi til uten å øse ut oljepenger. Så mitt spørsmål til representanten Nesvik er: Kan han si med hånden på hjertet at han oppriktig mener at folk flest sitter igjen med mer i lommeboken med Fremskrittspartiets budsjett enn med SVs?

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2013-11-26

Statsråden vil forholde seg til den avtalen som er inngått i Stortinget, og det vedtaket som Stortinget gjør. Så tror jeg vi skal la eventualiteter få lov til å ligge. Men det som iallfall er helt sikkert, og som opptar meg svært mye, er at jeg vil sørge for at mange som i dag står utenfor arbeidslivet, får en nærmere tilknytning til arbeidslivet. I dag er det dessverre sånn at mange med innvandrerbakgrunn står utenfor arbeidslivet. Da er det også viktig å sørge for at man får flere av dem inn i arbeidslivet. Deltakelse i arbeidslivet, det å kunne tjene sine egne penger, vil være den beste forutsetning for å kunne forhindre fattigdom for både foreldre og ikke minst deres barn.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2012-11-27

Nå begynner jeg virkelig å glede meg til valgkampen. For dette er et forslag som er kjempet fram av elever, lærere og foreldre i skolen som ønsker å prøve ut hvordan det er å få økt lærertetthet. Vi har valgt ut halvparten av de 30 prosentene av ungdomsskolene som har flere enn 20 elever per lærer, ut fra hvilke det er som har lavere enn snitt i grunnskolepoeng, og da treffer vi ganske godt. Da skal vi høste erfaringer med hvordan det er å få til bedre lærertetthet. De som har skoen på, er hellig overbevist om at det betyr at man kan jobbe mer praktisk og variert, at man kan følge opp elevene med mye bedre tilpasset opplæring, og at man kan få tilbake en del av de lærerne som har forlatt skolen. Så det gleder jeg meg virkelig til å diskutere med Høyre. Så har jeg et spørsmål til Høyre. Jeg ser at Høyre foreslår å redusere kommunenes egenandel når det gjelder videreutdanning, fra 25 pst. til 20 pst. Hvordan i all verden tror Høyre at det skal utløse 2 500 flere videreutdanningstimer?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2003-06-11

Et par ting på ett minutt. Jeg har merket meg det statsråden sa om behovsprøvd låneadgang. Men det er altså snakk om en videreføring, det er ikke snakk om en gjeninnføring. Det er jo det som ligger i Regjeringens fortolkning, at de nærmest forskutterer klarering gjennom Stortinget uten endring. Det er altså snakk om at vi viderefører en adgang som har vært der. Men jeg satser på at forsikringene holder, og at dette lar seg gjennomføre også fra skolestart for året 2003-2004. Men for å gå til det motsatte ytterpunkt: Det er altså nå et ønske om å se på en bedre differensiering når det gjelder utgifter til læremidler knyttet til linjen som eleven velger. Men i fortsettelsen av det: Hva er Regjeringens strategi når det gjelder å få ned de generelle kostnadene til læremidler? Hva gjør man rett og slett for å få trykt bøker billigere? Det går både på hvordan de trykkes – her har vi altså bokbransjeavtalen – og selvfølgelig på hvor ofte man skifter bøker.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2007-02-01

No ivrar ikkje Regjeringa etter å overkøyre Konkurransetilsynet – på ingen måte. Vi behandlar kvar ankebehandlingssak som kjem inn på departementet sitt bord, for seg, går nøye inn i saka, og vi har 60 arbeidsdagar på oss til å gjere ei grundig vurdering. Og det som på ein måte er eit godt utgangspunkt for oss, er at vi har heile Konkurransetilsynet sitt arbeid med oss i det arbeidet. Men i tillegg til å gå gjennom dei vurderingane som Konkurransetilsynet har gjort – og som dei gjer på ein glimrande måte, la det ikkje vere tvil om det – skal vi altså sjå om det er andre omsyn som skulle ha vore vegne, eller også sjå på om vi støttar dei vurderingane som Konkurransetilsynet har gjort. Det har vi kome til, som eg sa, at vi ikkje har gjort i to saker. Dersom ein går inn og les – og det anbefaler eg representantane å gjere – både Konkurransetilsynet si vurdering og den faglege vurderinga til departementet, vil ein kunne sjå at det ikkje går an å tolke i alle fall Prior–Gilde-klagebehandlinga på nokon annan måte enn at den fusjonen måtte verte tillaten ut frå konkurransefaglege vilkår.