Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2014-10-06

Ein etter ein kjem dei opp på talarstolen og proklamerer at alt som går bra i dette landet, er eit resultat av handlekrafta til den nye regjeringa. Eg er sikker på at dersom vi andre menneskelege her i salen berre hadde halde kjeft og late den blå-blå sjølvtilfredsheita få lov til å utfalde seg fritt og hemningslaust, hadde dei også tatt æra for den nydelege sommaren vi har hatt, for så fine somrar var det jo ikkje under dei raud-grøne! Denne sjølvtilfredsheita er eit symbol på det som er Noregs eigentlege fiende. Overdriven tru på eigne evner førte til hybris i det antikke Hellas. Det var straffa frå gudane for dei som mista kontakten med verkelegheita og fortapte seg i seg sjølve og si eiga fortreffelegheit. Ja, vi er eit land med stor rikdom, god velferd, fordeling og likestilling – bygd på ein samfunnsmodell som alle amerikanarar ville kalla sosialistisk. Men nei, det betyr ikkje at alt som står på spel, er kven som har æra for historia, og kven som har sørgt for det gode sommarvêret. Kontakt med verkelegheita må bety å sjå dei alvorlege utfordringane Noreg og verda står overfor, og audmjukt jobbe saman for å løyse dei. Fordi vi har store ressursar, har vi også moglegheiter til å satse og til verkeleg å risikere noko for framtida vår. Kva om det var utgangspunktet for næringspolitikken? Da kunne vi ha møtt velferdsutfordringa, med éin av tre eldre og potensielt pleietrengjande i framtida, gjennom å revolusjonere både bruken av teknologi og måten å organisere helse og omsorg på – ikkje med småprosjekt her og der, ikkje med pilotprosjekt innan telemedisin eller e-helse, men gjennom ei nasjonal storsatsing som både skaper betre og meir menneskevenleg velferd og samtidig løftar ei IKT-næring som vi veit vi kjem til å trenge i framtida. Innanfor utdanning ville ei meir offensiv satsing kunne skape ei meir tilpassa læring og hjelpe elevane til betre læring. Innanfor industrifeltet, der det går føre seg ei enorm utvikling internasjonalt når det gjeld digitalisering av industriprosessar, har Noreg stilt seg på utsida. Innanfor det marine feltet er det verkeleg mogleg for Noreg å vere verdsleiande når det gjeld berekraftige løysingar, men der vel ein å selje seg ut av oppdrett og auke utsleppa. Eg håper vi kan bevege oss ut av dette tilbakeskodande og sjølvopptatte året, sjå framover, løfte blikket og kanskje tore å verkeleg satse noko som land.

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2014-10-06

En varm og verdig eldreomsorg har alltid vært viktig for Fremskrittspartiet, både i og utenfor regjering. Det blir stadig flere eldre, og eldrebølgen er et resultat av at velferdssamfunnet Norge har nådd målet om økt levealder. Men dessverre er ikke alle friske. I dag er det ca. 70 000 personer som har en eller annen demenssykdom, og mer enn 250 000 mennesker er pårørende til noen med demens. Antallet demenssyke øker drastisk, og anslagsstudier viser at sykdommen vil koste oss 18 mrd. kr i året om få år. Det er for lite kunnskap om demens i samfunnet, blant ansatte, brukere og pårørende. Dette fører ofte til at mange som utvikler demens, kommer for sent i kontakt med helsetjenesten for å få informasjon og hjelp. Hvis man tidlig får hjelp, kan man bremse utviklingen av demens gjennom livsstilsendringer og medikamenter og lenger leve et så normalt liv som mulig. Mye av det viktige forebyggende arbeidet skjer i kommunene. Men de trenger også midler til å gi brukere og pasienter gode pleie- og omsorgstjenester. Regjeringen vil bygge og modernisere boliger tilpasset personer med demens, og vi er allerede godt i gang. Regjeringens satsing innebærer bortimot en dobling av tilskuddet, noe som gir et stort handlingsrom for kommunene til både å fornye og modernisere eksisterende plasser, og til å bygge nye omsorgsboliger og sykehjemsplasser. Fremskrittspartiet viser handlekraft og skaper frihet og trygghet for personer med demens. Teknologien gir oss store muligheter til å gjøre hverdagen tryggere og mer forutsigbar for personer som er rammet av denne sykdommen. Velferdsteknologien løper raskere inn i fremtiden enn mange av landets kommuner klarer å henge med. Flere kommuner må ta i bruk slik teknologi. Drammen er en av kommunene som har kommet langt på dette området. Bevegelsessensorer for å få rask hjelp ved fall, bruk av kameraer, GPS, trygghetsalarmer og påminnelser for å ta medisiner – i bofellesskap for personer med demens – forsterker tryggheten i hverdagen betraktelig, både for syke og pårørende. Dette er fremtiden. Det må være et mål for oss at flere kommuner lærer av de kommunene som benytter velferdsteknologi i pleie- og omsorgstjenestene. Vi skal sikre at velferdsordningene møter morgendagens behov, ikke gårsdagens. Også det er et spørsmål om frihet, trygghet og handlekraft.