NbAiLab/norwegian_parliament huggingface dataset:
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2004-05-14

Da må jeg be om ordet til en stemmeforklaring når avstemningen kommer.

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2004-05-14

Det er gledelig at vi endelig får dette vedtaket på plass, men det er lovlig sent, for det har gått halvannet år siden Stortingets første behandling. Jeg synes denne debatten er ganske opprørende på to måter. Det ene er regjeringspartienes argumentasjon, og det andre er statsrådens bortforklaringer av hva som egentlig har skjedd i denne saken. Det er altså slik at det er lagt krystallklare føringer fra finanskomiteen i merknads form to ganger uten at statsråden har rettet seg etter dette. En må undre seg over hvor store bokstaver Stortinget er nødt til å snakke med for at barne- og familieministeren skal forstå. Det har ikke vært noe å misforstå i denne saken. Likevel har man valgt å trenere det vedtaket som er gjort, de klare føringene som var lagt i merknads form. Jeg synes det er lite ærerikt av ministeren å prøve å legge ansvaret for det over på finanskomiteen i denne debatten. Så synes jeg også at representanten Rafiqs innlegg var et eksempel på en grunnleggende mangel på om ikke innsikt, så i hvert fall evne til å ta hensyn til og forstå den situasjonen som mange av dem som har det tøffest i vårt land, er i, altså gjeldsofrenes situasjon. Denne angsten for at folk som allerede er blant dem som har det vanskeligst, liksom skal få det for lett, synes jeg er ganske spesiell. Hele denne argumentasjonen som går på at det skal bli mulig å spekulere i gjeldsordningen, spekulere i å bli gjeldsoffer og dermed komme seg unna sine forpliktelser, er – med respekt å melde – vrøvl. Det er ingen i dette landet eller andre steder som ønsker å bli gjeldsoffer. En gjeldsordning skal ikke være en straff. Den skal være et virkemiddel for å gi folk en mulighet til en ny start og komme tilbake til samfunnet. Da er det i samfunnets interesse at vi sørger for at folk er i stand til å fullføre gjeldsordningen, og det er det for få som gjør i dag. Forskningen viser helt tydelig at det er privatøkonomien som setter en stopper for dem som ikke greier å fullføre. Statsråden kan godt mene at ordningen er for gunstig, men da er den i så fall for gunstig allerede i dag. Det er jo ganske absurd at en forskjell på 600 kr i måneden gjør at en ordning fungerer fint eller om ordningen blir altfor gunstig. Når representanten Afshan Rafiq er bekymret for at bankene skal slutte å låne ut penger, eller enda mer fantastisk, at renten skal gå opp fordi vi vedtar dette i dag, synes jeg er spesielt. Jeg tenker børsene skjelver allerede med tanke på vedtaket vi skal fatte i dag. Dette henger bare ikke på greip. Jeg er særlig forbauset over at nestekjærlighetens venner i Kristelig Folkeparti kjøper en så slett argumentasjon i en så dårlig sak.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2000-10-20

Landbruksministeren sa at det er viktig med helsemessig trygg mat, og det er jeg enig med statsråden i. Han sa også at det er viktig med et variert tilbud med et vidt spekter av produkter. Det er jeg også enig med landbruksministeren i. Så viser han til at man skal få et verdiskapingsprogram i landbruket. Men ser ikke landbruksministeren nødvendigheten av at for å sikre større omfang og flere produkter, mer fleksibilitet og å gi forbrukerne større valgmulighet, må også produsentene sikres større frihet og muligheter for nettopp å produsere nye varer innenfor landbrukssektoren? Innser ikke landbruksministeren snart at det også er nødvendig å oppheve de reguleringene som produsentene i stor grad er bundet opp av, og heller la landbrukspolitikken bli mer styrt av entreprenørskapsmodellen, nettopp for å sikre at forbrukerne kan få flere landbruksprodukter billigere enn tilfellet er i dag?
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2010-12-02

Eg vil takke interpellanten for at vi på nytt får anledning til å diskutere ei veldig viktig sak. Det er som det er sagt før her i dag, når vi for å unngå å gjenta oss sjølve kanskje blir litt korte, betyr ikkje det at vi ikkje er opptekne av saka. Men vi er opptekne av at når vi tek ordet i denne salen, så skal vi prøve å bringe nye moment inn i debatten, slik at ein kan kome eit skritt vidare. Det er litt av det som eg har tenkt å gjere i dag. Det eine momentet som eg har lyst til å bringe inn i debatten, er at eg nyleg fekk i hende ein rapport som er utgitt av Nordisk Råd, som heiter «Global Pressure – Nordic Solutions?». I den rapporten er det ganske mange konkurransefaktorar som er analyserte. Ein har plassert dei nordiske landa i ein global samanheng og i forhold til kvarandre med omsyn til ulike konkurransefaktorar. Ein av dei konkurransefaktorane som er opplista, er administrative reguleringar som påverkar kostnadene til selskapa. I den rangeringa blir det vist til at Verdsbanken har rangert Noreg og Danmark blant dei ti beste i verda når det gjeld kostnadseffekten av administrative reguleringar. Sverige ligg eit hakk lenger nede. Sjølv om dette er noko som det er veldig viktig å gjere enda betre, skal vi ta med oss at utgangspunktet ikkje er så gale som nokon prøver å gjere det til. Det er, som sagt, inga sovepute, men ein inspirasjon til at vi skal gjere det enda betre. Så er det eit anna moment som eg har lyst til å ta opp, for å bringe litt nye moment inn i debatten sidan vi hadde han for ganske kort tid sidan. Ein av dei tinga som mange bedrifter bruker mykje tid på, er relasjonane sine til Nav. Nav er eit av dei organa som er veldig opptekne av at ting skal vere skriftlege og med ordentleg signatur på, gjerne med blyant, og ikkje berre elektronisk. Ein av dei tinga som eg trur det absolutt kan vere nyttig å sjå på, er nettopp det som skjer i kommunikasjonen mellom arbeidsgivar og Nav når det gjeld sjukemeldingar, arbeidsløysetrygd osv. I dei bedriftene eg har besøkt, har det vore ganske stor fokusering frå personalavdelinga på at det finst eit potensial for å rasjonalisere i den relasjonen som vil vere til glede både for bedriftene og for dei tilsette, berre for å bringe litt nytt inn, sidan vi har diskutert dette ca. tredje kvar dag i det siste.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 1999-04-21

Det er kul umulig å inngå et samarbeid med noen hvis man ikke kan stole på dem man samarbeider med – så enkelt er det! Jeg regner stortingsvedtak som forpliktende for en regjering. Derfor ventet jeg bare ett klart svar her, nemlig at det er klart disse pengene skal på plass, for det har vi et vedtak på. Jeg går ut fra at når Kristelig Folkeparti har inngått en kontrakt med Høyre og Fremskrittspartiet, sier de at dette er en kontrakt, vi kan ikke bryte den. Men det å gjøre et vedtak i Stortinget som inviterer NSB BA til å bestille materiell på bakgrunn av det vedtaket, anser jeg som forpliktende. Det er bare ett svar som duger: Pengene skal på plass i løpet av perioden.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2003-12-08

Representanten Ljones påstod vi beskyldte Regjeringen for å være skyld i et ekstremt tørrår. Det er ikke riktig, og det var heller ikke noe ekstremt tørrår i fjor, men det var to tørre måneder. Det er en viss forskjell. Så kom han med spørsmål om tilskudd, støtte til gasskraftverk. I dag er det slik at en kan produsere kraft basert på gass til en pris av 19–26 øre, dersom en ikke har ekstraordinære, norske miljøkrav. Det er altså ikke kostnadene med disse kravene som setter disse prosjektene i fare. Det hadde jeg jo selvfølgelig regnet med at Regjeringen og regjeringspartiene nå etter hvert skjønte. Vi ønsker altså ikke å gi noe tilskudd til bygging av gasskraftverk. Men, som jeg har sagt flere ganger før, dersom den norske regjering og det norske storting innfører ekstra strenge krav som medfører ekstra kostnader, må regjering og storting ta disse kostnadene, slik at vi får like rammevilkår.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 1999-10-27

Jeg vil takke helseministeren for svaret og understreke at jeg er godt fornøyd med den raske reaksjonen som helseministeren også har vist i dette tilfellet. Den tragiske historien ved Oslo legevakt, hvor en pasient ble innbrakt med truende hjerteinfarkt og av en vekter ble henvist til venterommet med en kølapp i hånden, er nesten ikke til å tro. Hendelsen er klart i strid med gjeldende lovverk, og viser en menneskebehandling og en faglig medisinsk oppførsel som er totalt uakseptabel. Jeg er enig med Aftenpostens leder av 10. oktober 1999, hvor det anføres følgende: «Men det er ikke nok at man evaluerer rutinene. Disse skandaløse forhold må det simpelthen ryddes opp i, og det må skje øyeblikkelig.» Jeg er så enig, så enig. Mitt oppfølgingsspørsmål til helseministeren blir da: Vil helseministeren medvirke til at de ansvarlige ved slike hendelser får en personlig reaksjon som merkes, i tillegg til at en påser at rutinene blir endret?

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 1999-10-27

Eg vil gjerne få lov å stilla følgjande spørsmål til olje- og energiministeren: «Den norske stats oljeselskap, Statoil, selger også strøm, og har gjennom å underby samtlige aktører i strømmarkedet bidratt til å senke prisleiet på energi. Regjeringen ønsker å redusere forbruket og hever elavgiften, og tror dette vil bedre markedet for alternativ, fornybar energi. Mener statsråden, som er generalforsamling i Statoil, at det er akseptabelt at selskapet bidrar til å ødelegge for Regjeringens politiske målsettinger, eventuelt hva vil hun gjøre for at staten ikke ødelegger for staten?»
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2014-04-02

Nå er vi ganske nært å være inne på en annen statsråds ansvarsområde, nemlig den overordnede klimapolitikken. Vi jobber i mitt departement hver eneste dag med økt produksjon av fornybar energi, med å utvikle en CCS-strategi som den rød-grønne regjeringen brukte 7 mrd. kr på uten å få det på et godt spor. Vi jobber med energieffektivisering på norsk sokkel, og vi jobber med forskning og utvikling av ny og mer klimavennlig teknologi.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2003-02-12

Hovedspørsmålet her er vel ikke hva man sier, men hva man faktisk gjør internasjonalt. Det er 24 år siden det ble sagt av verdens statsledere at man i løpet av 10 år skulle fjerne sulten. Fremdeles dør 6 millioner barn hvert år av underernæring. Det er like mye som at det skulle falle ned et fly med 500 passasjerer hver time hver dag i året. Det er altså en rekke strukturelle forhold som bidrar til å gjøre folk sårbare for sult, og til å svekke matvaresikkerheten. Det er spørsmål om hva man faktisk gjør med disse strukturelle forholdene, ikke bare når man snakker om dette på konferanser, men når man faktisk sitter ved forhandlingsbordet. Derfor er det konkrete spørsmålet: Hvordan vil Regjeringen og utviklingsministeren bidra til, f.eks. i de kommende WTO-forhandlingene, at dette spørsmålet blir hovedprioritet, og at matvaresikkerheten i de fattige land styrkes?

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2003-02-12

Eg takkar for svaret. Det var ei god statusframstilling utviklingsministeren gav av kva som er situasjonen no. Vi veit også at det kan bli ein flyktningkatastrofe i samband med ein eventuell krig mot Irak. Det finst pr. i dag fleire millionar flyktningar i Midtausten. Korleis planlegg Regjeringa i forhold til at krig mot Irak kan føre til ein dramatisk auke av talet på flyktningar, og – rett og slett – bryr vi oss om kva slags politiske konsekvensar det kan få å setje i gang ein krig, ikkje minst for flyktningane?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2007-05-09

Jeg takker statsråden for svaret, som kanskje var litt mindre positivt nå. Jeg skjønner nå at dette ikke vil bli prioritert noe særlig, og at man heller ikke har noen plan. Det synes jeg er veldig synd. Som sagt er det mye gammel bebyggelse langs mange veier, bl.a. langs denne veien. Mange av takene er slik at når det blir store snømengder og snøen faller, så faller den ned på veien. Det skaper selvfølgelig farlige situasjoner. Så jeg håper at statsråden vil se enda mer på dette, og at det vil bli avsatt penger til dette. Dette er viktig, og samtidig er det en billig investering for å øke trafikksikkerheten.

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2007-05-09

Det representanten tar opp, er et veldig viktig spørsmål. Det er en betydelig utfordring i norsk skole. Vi ser av elevundersøkelsen at elevene selv rapporterer at det de er mest misfornøyd med i skolen, er at det er uro, og at uroen helt åpenbart går ut over læringsmiljøet. Det å skape lærere som har autoritet, uten å være autoritære, er en betydelig utfordring. Her må vi starte med lærerutdanningen. I lærerutdanningen har det å lage trygghet rundt lærerens rolle stor betydning for hvordan læreren oppfattes i klasserommet. Det ser vi også av den omfattende evalueringen av lærerutdanningen som vi nå har hatt, altså NOKUS’ gjennomgang, som vi nå følger opp på ulike vis. Å styrke denne biten i lærerutdanningen er et av de tiltakene vi nå vurderer, simpelthen fordi det er nødvendig. Dypest sett dreier dette seg om å ha trygghet i lærerrollen. Det å gjenskape tryggheten og autoriteten til læreren er noe av det som vi er opptatt av. Det vil si at lærerstudenten gjennom lærerutdanningen skal sørge for at en får den faglige tryggheten som skal til for å kunne håndtere krevende situasjoner i en klasse. Så har vi også mange omfattende forsøk – la meg understreke det – som det er opp til den enkelte skoleeier å initiere. Der har vi både Olweus-programmet, PALS-programmet og andre programmer som dreier seg om å lage systemer for ro og orden og bedre læringsmiljø. Det er slik at vi fra departementets side har mange makrotiltak, men vi har også mikrotiltak. Utfordringen er hvordan dette håndteres på den enkelte skole. Det å skape gode miljøer for læreren og det å skape trygghet rundt situasjonen i klasserommet er en veldig viktig bit av dette. Skoleledelse er i så måte også svært viktig. Det betyr at skolens ledelse og skolens eiere sammen må ta tak i dette i situasjoner hvor man har uro i klassen. Jeg tror ikke det finnes noen «quick fix» for hvordan man gjør dette. Vi har en skole med 620 000 barn, og vi har mer enn 100 000 lærere i skolen. Det å skape en klasseromssituasjon som gir trygghet for og inkludering av alle, er derfor svært krevende med tanke på så mange situasjoner som skolen er oppe i hver eneste dag.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2001-05-31

Representanten Lyngstad knyttet sitt spørsmål opp til ordet aktivitet, det kunne kanskje mer presist ha vært utøvelse. Og nettopp bruk av fritak fra aktivitet er for oss et veldig vidt og ekstremt tøyelig begrep. En innstramning, jeg vil heller si en likebehandling, behøver ikke å bety at vi får noe verre. En likebehandling kan bety at alle har det like slapt, eller en likebehandling kan bety at alle får snevrere, mer rettvinklede grenser å forholde seg til, altså et mindre rom for personlig skjønn, synsing og troing rundt om i de mange kommuner, med de mange ulike faktorene som da settes i spill. Jeg vil vise til at siste del av denne fellesmerknaden går på og er en begrunnelse, og det står: «Flertallet vil likevel peke på at det er en grense for omfanget av fritak og at det er viktig å sørge for at grensene for fritaksretten ikke utvannes slik at full fritaksrett i realiteten blir innført. Dette ville i tilfelle velte intensjonen med faget.» Jeg velger å tro at representanten Lyngstad ikke har lest hele merknaden.
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2008-11-05

Jeg takker igjen for svaret. Like fullt går jeg ut fra at statsråden tar Riksrevisjonens rapport på høyeste alvor og tar de grep som er nødvendig. Det er ikke første gangen Statens vegvesen kommer i søkelyset for kostnadsstyring. Det er heller ikke første gang det rettes søkelys mot Vegdirektoratet. Vi behandlet i går St.prp. nr. 70 for 2007–2008, om T‑forbindelsen, som koster nesten 1,5 milliarder kr. I Kvalitetssikringsrapporten som vi etter hvert har fått for de ulike prosjektene, og som vi også fikk for det prosjektet jeg refererer til, står det: «Kvalitetssikringsgruppen vurderer usikkerheten i kostnadsoverslaget til å være større enn det prosjektet selv har konkludert med.» Dette ser ut til å fortsette. Det fortsetter i helt nye prosjekter – prosjekter i størrelsesorden 1,5 milliarder kr – hvor kostnadsanslagene synes å være vel optimistiske. Det tyder det på at det fortsatt er manglende forståelse for.

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2008-11-05

Eg kan garantere at vi ikkje på individnivå vil lagre eller registrere opplysningar om t.d. seksuell legning eller religiøse oppfatningar i eit sentralt register, slik det har vorte hevda i media og herfrå at vi vil gjere. Vi foreslår det ikkje, det er ikkje aktuelt. Men det eg derimot meiner er viktig, er at vi i ei anonym undersøking, som t.d. elevundersøkinga er, faktisk kan spørje elevar om dei vert mobba på bakgrunn av sin seksuelle legning f.eks., og ei rekkje andre spørsmål. Elevundersøkinga er på mange måtar ei arbeidsmiljøundersøking for elevane. Blant dei som har vore opptekne av at spørsmål om diskriminering og mobbing skal stillast er Elevorganisasjonen, Landsforeningen for lesbisk og homofil frigjøring og andre. Men ut frå personvernomsyn og fordi det er heilt unødvendig og feil, skal vi ikkje lagre den typen opplysningar i eit register.
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2007-10-24

De synspunktene Engeset her kommer med, vil være typiske synspunkter i veldig mange vernesaker, og er en del av grunnlaget for den beslutningen som må tas. Selvsagt vil ambisjonen her være, dersom det fattes et vernevedtak, at vern skal ha så minimal innvirkning som mulig på de andre viktige samfunnshensynene som Engeset framhever. Dette vil være en del av den beslutning som må tas – igjen, meget raskt.

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2007-10-24

Nei, og eg ser det heller ikkje som eit løftebrot. Venstre er det einaste partiet her på Stortinget som faktisk kutta i den breibandsløyvinga som vi hadde i fjor, 20 mill. kr, fordi dei meinte at vi ikkje hadde bruk for det. Det synest eg er noko spesielt. Vi har halde av 30 mill. kr for neste år om vi ikkje kjem i mål. Men for å nyansere det: Det som eg har vore oppteken av heile vegen, når eg seier at vi har 99 pst. som vil få fast breiband, er at vi i tillegg har mobile nett som òg gir breiband. Eg har òg vore inne på at det blir bygt ut kraftig denne hausten, og at det gir eit mykje meir solid breiband og større kapasitet. Så vi må telje med alt når vi fyrst skal telje opp. Det vi ser, er at det er ein del av innbyggjarane våre som ikkje er klar over at det er andre tilbydarar enn den eine eller dei to dei fort kjem på. Det å undersøkje dei mobile tilbydarane er det nok ikkje så mange som er merksame på. Difor er det òg ein informasjonsjobb å få fram at det er fleire tilbydarar. Men vi har gitt løyvingar, og kjem til å halde fram med å følgje breibandsutviklinga nøye.

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2007-10-24

I lys av de globale signaler om sviktende matproduksjon og økte matvarepriser virker det mot sin hensikt å fortsette bruken av produksjonsbegrensninger i Norge. Man burde i et slikt verdensmarked gjøre som Fremskrittspartiet har tatt til orde for i alle år, nemlig fjerne de produksjonsbegrensninger som hindrer norske bønder i å hente mer av sin inntekt fra markedet. Dagens landbrukspolitikk, elsket av denne regjeringen, er vel den største enkeltfaktoren som får folk til å rømme bygdene. Kan det være i lys av den nye globale matvaresituasjonen at statsråden har kommet på nye tanker om norsk landbrukspolitikk? Med en mer offensiv holdning overfor landbruket og den enkelte bonde, der produksjonsmulighetene på brukene blir fullt utnyttet, mener Fremskrittspartiet at behovet for passive støtteordninger for landbruket blir overflødig. Vil statsråden fjerne de produksjonsbegrensninger som mange bønder blir utsatt for?
Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2000-04-12

Jeg takker statsråden for svaret. Jeg registrerer at det hadde et innhold som samsvarer med tidligere uttalelser fra og politikken til Arbeiderpartiet. Arbeiderpartiet bruker veldig mange ord og formuleringer for å presisere hvor viktig det er å få en sosialt riktig fordeling av ressursene. Seinest i statsminister Stoltenbergs tiltredelseserklæring ble dette viet stor oppmerksomhet. Nå er det altså slik, og jeg forstår det slik at statsråden bekreftet det og vil stadfeste og styrke det også i Arbeiderpartiets framtidige politikk, at fødselspengene fordeles etter en nøkkel der de med høyest samlet inntekt får tildelt de største overføringene. Realiteten er faktisk den at en to-inntektsfamilie med 500 000 kr i samlet inntekt ikke bidrar mer til de offentlige kassene enn en en-inntektsfamilie med 400 000 kr i inntekt. Hvis det er det statsråden mener med rettferdig fordeling i forhold til innbetaling, vil jeg gjerne utfordre statsråden på det. Når de tallene ligger på bordet, vil statsråden fortsatt være av samme oppfatning?

Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2000-04-12

I fjor høst behandlet vi en stortingsmelding om evaluering av Reform 94. Den viste bl.a. at når det gjelder strukturbiten i videregående skole, fungerer den godt, men det vi ikke har fått til, er selve innholdet i videregående skole, vi har ikke fått til de endringene som vi ønsker, de endringene som er forutsatt i læreplanen. Denne stortingsmeldingen pekte på en del ting som må endres. Den pekte på at vi har et karaktersystem som medfører at vi får en feilfokusering i forhold til det som er målet i læreplanene, den pekte på at lærebøkenes form og den måten vi bruker lærebøkene på, også er med på å hindre en utvikling, og så pekte den på organisering, selve måten å organisere skoledagen og skoleåret på. Mitt spørsmål til statsråden blir: Vil han ta initiativ for å endre på disse forholdene, de tingene som vi vet hindrer den utviklingen som vi ønsker? Hvilke utspill kan vi regne med at statsråden vil komme med i nærmeste framtid for å få til den innholdsreformen som vi forventer vi skal få i videregående skole, og som er nedfelt i læreplanen?
Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2004-02-25

Statsministeren snakker om respekt og toleranse. Et sentralt punkt i forhold til respekt for minoriteter er at minoritetene selv må få definere sine behov og sine ønsker og få sette noen standarder for hva det er å vise toleranse og respekt. I forhold til det spørsmålet som Sylvia Brustad tar opp om partnerskapsloven, har de homofile og lesbiske vært tydelige på sitt ønske om en likebehandling i forhold til ekteskap, enten gjennom partnerskapslov eller gjennom ekteskapsloven. Når statsministeren framhever at ekteskapet etter hans syn bør ha en positiv særstilling i lovverket, lurer jeg på om han kan gi en begrunnelse for det – da fortrinnsvis en begrunnelse som selvfølgelig ikke er teologisk, men politisk. Og dersom det er slik at de homofile og lesbiske mener at dette er et spørsmål om menneskeverd, i hvilken grad mener statsministeren det er tolerant ikke å godta en minoritets eget syn på det?