Parti: Sosialistisk Venstreparti
Dato: 2015-05-28

Sosialistisk Venstreparti ønsker å erstatte dagens EØS-avtale med en mindre omfattende handels- og samarbeidsavtale. SV vil sikre at EØS-avtalen ikke kan overprøve tariffavtaler, at lovgivningen for arbeidslivet ikke kan svekkes av EU, og at EU-regler ikke kan sette til side ILO-konvensjoner som Norge har forpliktet seg til å følge. Det står fast. Saken vi nå diskuterer, har som formål å fremme et høyt sysselsettingsnivå, sikre anstendig sosial beskyttelse, bekjempe sosial utstøting og fattigdom og forbedre arbeidsvilkår. Det er formål som SV støtter. Vi mener at Norge burde være en del av også den tredje aksen, som handler om mikrofinans og sosial innovasjon. Hvis Norge ble med i den, ville det bli lettere å drive med sosialt entreprenørskap i Norge, på lik linje med andre europeiske land. Derfor vil jeg løfte fram SVs forslag om å delta også i den tredje aksen av EaSI-programmet. Forslaget om å tilslutte seg tredje akse er viktig for at flere norske aktører innenfor sosialt entreprenørskap og mikrofinans skal få tilgang på garantiordninger og lån til sosialt entreprenørskap og inkludering i arbeidslivet. Ifølge Mikrofinans Norge er flertallet av dem som starter opp egen næringsvirksomhet med midler fra Progress Microfinance i EU, arbeidsledig. I Norge finnes tilsvarende muligheter gjennom Nav, og for dem som ikke kan få lån i bank. Mikrofinans har eksistert siden 1992 i Norge og har bidratt til at mange har fått nye levebrød og kommet i gang, bl.a. innvandrerkvinner og kvinner i distriktene. Mikrofinans Norge viser til at man i Hordaland har omsatt omtrent 65 mill. kr i 2013, og viser også til at uten deltakelse i den tredje akse sier Norge nei til å ta del i mer enn det det koster å delta i programmet. Vi i SV mener det er viktig at også Norge får ta del i de finansielle ordningene når det gjelder sosialt entreprenørskap og mikrofinans. Vi mener det er viktig at folk også her får muligheten til å ta del i programmer som bidrar til finansiell inkludering, og kunne løse viktige samfunnsoppgaver. Derfor håper SV på støtte til vårt forslag, og vi viser også til at styret i Senter for Sosialt Entreprenørskap støtter oss i det. De representerer 15 brukerstyrte organisasjoner innenfor sosialt entreprenørskap. Jeg håper også partiene på Stortinget vil lytte til de stemmene.

Parti: Fremskrittspartiet
Dato: 2015-05-28

Jeg vil også slutte meg til dem som har gitt positiv tilbakemelding til statsråden for en bred og god redegjørelse. Jeg vil også si at det har vært en god debatt i dag, men jeg slutter meg helt og fullt til Lundteigen: Taletiden er for kort! Dette er viktige spørsmål, som burde ha fått mye bedre behandling, bredere behandling, med tanke på de utfordringene vi står overfor. La meg få si at dette handler ikke om ja eller nei til EU, eller ja eller nei til EØS-avtale: Det handler om å finne løsninger der Norge kan møte de store utfordringene på beste måte innenfor det avtaleverket vi har, og der har denne regjeringen lagt seg på en helt ny linje som jeg deler fullt og helt. Når vi først har et rammeverk og et avtaleverk å forholde oss til, er det viktig at vi er offensive og i mye større grad er med på vorspielet for å få de beste løsningene for Norge. Jeg er ikke optimist når det gjelder det som skjer i EU, og det er fordi jeg ikke tror at alt vil gå bra. Jeg er heller ikke pessimist når jeg ser utviklingen i EU, og det er fordi jeg ikke tror at alt går galt, heller. Men innenfor det må det finnes veldig mye håp, og det er det vi må holde oss til. Derfor er det viktig, tror jeg, at vi i tiden framover også tar de store og grundige debattene, som jeg føler at Lundteigen også etterlyser, om det som går på suverenitetsavgivelse og selvråderetten. Den får for lite oppmerksomhet, Siden EØS-avtalen i 1992 har Stortinget overført myndighet – eller avgitt suverenitet – til EU- eller EFTA-organer 13 ganger, ved bruk av § 26 i Grunnloven, og det er mange saker på vei. Der vil jeg sitere jusprofessor Eirik Holmøyvik, som sier: Det er kanskje ikke den enkelte saken som er alvorlig, det er de mange små myndighetsoverføringene i sum som utgjør et vesentlig inngrep i Norges suverenitet og selvråderett. Den debatten synes jeg får for lite oppmerksomhet. Vi ser nå at det gjelder energiunion, persondata og forbrukervern, forbrukersammenslutninger, jernbanepakke, luftfart, overtredelse av konkurranseregler, osv. – vesentlige saker, der Norge må ha en hard hånd på rattet for å styre denne utviklingen. En kunne ha brukt veldig mye tid på EUs nye, eventuelle migrasjonspolitikk. Her ligger det mange saker og mange tiltak som det blir en stor debatt om innenfor EU, men det som er vesentlig med tanke på den debatten vi har hjemme, er at flere land innenfor EU kanskje bør ta et større ansvar for den migrasjonspolitikken som skal legges til grunn.