Kvart år brukar likevel meir enn éin av tre kreftpasientar slik behandling i ein eller annan form.– Det har vore ei utfordring for helsepersonell å gi råd til pasientane om alternativ behandling sidan det i stor grad har mangla forskingsbasert kunnskap om effekt og mulege biverknader og skadeverknader, seier Lene Kristine Juvet, forskar ved Kunnskapssenteret.På oppdrag frå Kreftforeningen har ho og forskingskollegaer ved Kunnskapssenteret tråla internasjonale forskingsdatabasar på jakt etter systematiske oversiktar over forskinga på feltet.Dei fann forsking på 26 ulike komplementære og alternative behandlingar mot kreft og enda opp med 39 systematiske oversiktar for vitamin og mineral, kosttilskot, ulike typar urter, akupunktur, soneterapi (refleksologi), massasje, aromaterapi, hypnose, homøopati, tradisjonell kinesisk medisin og ulike såkalla kropp-og-sjel-metodar.Gjennomgangen viser at for dei fleste alternative behandlingane er det for låg kvalitet på dokumentasjonen til å kunne konkludere om tiltaka verkar eller ikkje.