Ifølge Bergens Tidende viser det seg at helseforetakene kan ha rapportert inn forskjellige tall. Oversikten viser blant annet at to pasienter ble operert for lungekreft ved Førde sentralsjukehus i fjor, men Helse Førde opererer ikke pasienter for lungekreft. – Det gjør at vi har åpenbare mistanker om at det er store feil og forskjeller ute og går, sier administrerende direktør i Helse Bergen, Stener Kvinnsland. Helse Bergen har vært i kontakt med andre helseforetak og fått vite at de har meldt inn tallene på en annen måte. Kvalitetssikring Landets største sykehusmiljø i Oslo kjenner seg heller ikke igjen i alle tallene som er presentert. Verken Riks- eller Radiumhospitalet er med i oversikten. – Vi er nødt til å gå gjennom disse tallene for å kvalitetssikre dem. Det er for eksempel noen tall for lungekreft som ikke stemmer med virkeligheten, sier Sigbjørn Smeland som leder kreftklinikken ved Oslo universitetssykehus. For eksempel står sykehusene ved Kragerø og Rjukan oppført med flere kirurgioperasjoner innen lungekreft, men utfører ikke slike operasjoner. Spørsmålet er blant annet hvordan pasienter skal forholde seg til denne type informasjon via frittsykehusvalg.no. – Det er et godt spørsmål. Men i tillegg til ventetiden er det viktig å se på hvor mange pasienter som opereres på sykehusene. Det er viktigere at det er et visst volum, enn at det er moderate forskjeller i ventetiden, mener Smeland. Behandlingsstart Haukeland universitetssjukehus vil lage ventetidsoversikter som kartlegger hele behandlingsforløpet. – Vi er i startgropen med flere prosjekter som ser nærmere på ventetidene. Målet er å få ned tiden pasientene venter, sier fagdirektør Alf Henrik Andreassen i Helse Bergen. I Danmark utarbeides det oversikter som viser et fullstendig forløp i behandlingen. Helse Bergen ønsker å etablere en lignende kartlegging. Tanken er at fagfolk og pasienter skal kunne se hvor lang tid det normalt går fra sykehuset mottar henvisningen til første kontakt mellom lege og pasient er på plass. Noe av problemet med oversikten Helsedirektoratet har laget er at sykehusene ikke vet hva som defineres som «behandlingsstart». Første kontakt med sykehuset er normalt en utredning. Først når riktig diagnose er satt, kan man snakke om behandlingsstart. – Vi vil gå gjennom alle ledd, se på alle dager som er brukt, og se på hvor vi kan korte ned tiden. Men det er viktig å huske på at noen ganger må man bruke tid for å få sikre og trygge behandlingsforløp, sier Andreassen. Innrømmer svakhet Assisterende helsedirektør Hans Petter Aarseth innrømmer at Helsedirektoratets oversikt ikke gir et helt riktig bilde. – Vi er klar over at materialet har en del svakheter som noen kan reagere på.