Šramko, Ivan, predseda Rady pre rozpočtovú zodpovednosť (2014-12-10):
Ďakujem pekne za slovo, pán predsedajúci. Dobrý deň, vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, dovoľte mi, aby som predniesol Správu o hodnotení plnenia pravidiel rozpočtovej zodpovednosti a pravidiel rozpočtovej transparentnosti za rok 2013. Správa o hodnotení plnenia pravidiel rozpočtovej zodpovednosti a pravidiel rozpočtovej transparentnosti hodnotí plnenie pravidiel vyplývajúcich z ústavného zákona o rozpočtovej zodpovednosti za rozpočtový rok 2013. Ide v poradí o druhú správu a predkladá sa v štandardnom termíne do 31. augusta. Chcel by som upozorniť vzhľadom na to, že správa bola predložená do parlamentu ku dňu 31. augustu a toto moje prednesenie je až v decembri, že niektoré jej časti sa stali neaktuálne, pretože boli vypracované na základe jarnej notifikácie Eurostatu, pričom jesenná notifikácia Eurostatu upravila najmä výšku dlhu. Takže tie časti v tej správe, ktoré boli spracované podľa pôvodnej notifikácie, nie sú momentálne presné a nie sú aktuálne a tie časti správy, ktoré sa venujú plneniu sankcií, ktoré vyplývali z toho jarného prekročenia tretieho sankčného pásma, takisto nie sú aktuálne, pretože jesenná notifikácia preradila ten dlh do druhého pásma. Výška verejného dlhu prekročila prvé sankčné pásmo ústavného zákona v roku 2012, s ktorou bola spojená povinnosť ministra financií zaslať list parlamentu a špecifikovať opatrenia na jeho zníženie, takže minister financií odoslal list 18. júna roku 2013. V roku 2013 sa však dlh zvýšil na úroveň 54,6 % hrubého domáceho produktu, čím došlo k prekročeniu druhej hranice limitu. Povinnosti vlády boli predložiť opatrenia na zníženie dlhu parlamentu, zníženie platu členov vlády, to sú zásadné povinnosti, ktoré vyplývajú z prekročenia druhého sankčného pásma. Na základe aktuálnej prognózy ministerstva financií sa očakáva výraznejší pokles dlhu až v rokoch 2016 a 2017, keď by mal dlh dosiahnuť 51,4 % hrubého domáceho produktu, a to za podmienky vyšpecifikovania opatrení na dosiahnutie rozpočtových cieľov a predpokladaných príjmov z privatizácie vo výške 1,3 % hrubého domáceho produktu. Vývoj dlhu súvisí aj s tým, že rozpočet na rok 2014 neuvažuje s pokračovaním konsolidácie verejných financií, ktorá by prispela k rýchlejšiemu poklesu jeho pomeru k hrubému domácemu produktu. Na základe týchto údajov rada konštatovala, že od prekročenia prvého sankčného pásma dlhu až doteraz neboli predstavené dostatočné opatrenia na to, aby sa dlh v strednodobom horizonte znížil pod úroveň 50 % hrubého domáceho produktu. Napriek tomu, že nebolo možné očakávať pokles dlhu pod túto hranicu hneď v nasledujúcom roku, bolo by vhodné špecifikovať obdobie, kedy by sa tak malo stať. V prípade pravidiel týkajúcich sa samospráv sa sledujú tri oblasti, po prvé, či štát finančne kryl straty samospráv, po druhé, či došlo k presunu nových úloh a kompetencií na samosprávy bez finančného krytia, a, po tretie, výška dlhu samospráv. Rada konštatuje, že štát finančne nekryl straty samospráv. Pre objektívne vyhodnotenie nových úloh samospráv a ich finančného krytia zo strany štátu je potrebné mať k dispozícii informácie o rozsahu existujúcich úloh samospráv a ich aktuálneho finančného krytia. Uskutočnený audit v kompetencii samospráv, ktorý vláda schválila 14. mája 2014, tieto informácie neobsahoval, preto naše stanovisko vychádza len z podkladov od ministerstva financií a predstaviteľov samospráv. Na rozdiel od ministerstva financií samosprávy avizujú nekryté výdavky najmä v súvislosti so zákonom o sociálnych službách a zvýšením platových taríf zamestnancov v školstve. Ustanovenie ústavného zákona týkajúce sa sankcií pri prekročení limitu dlhu samospráv nadobúda účinnosť v roku 2015. Na základe výsledkov roku 2013 rada konštatuje, že dlhy všetkých samosprávnych krajov boli v roku 2013 pod stanoveným limitom, celkové zadlženie VÚC dosiahlo ku koncu roka úroveň 32,6 % bežných príjmov roku 2012 a pokleslo o 1,8 percentuálneho bodu. Celkové zadlženie obcí síce dosiahlo úroveň len 19,6 %, čo je o 2,2 percentuálneho bodu menej ako v roku 2012, ale jeho rozloženie medzi jednotlivé obce bolo výrazne rozdielne. Takmer polovica obcí evidovala ku koncu roku 2013 nulový dlh, zákonný limit prekročilo 61 obcí. Ak by bol ústavný zákon plne účinný už v roku 2013, vyplynuli by z toho sankcie vo výške viac ako milión eur. Na rozdiel od dlhu verejnej správy dôležitým operatívnym nástrojom riadenia rozpočtu sú výdavkové limity. V súčasnosti Slovensko nemá vlastné operatívne pravidlo na výkon rozpočtovej politiky. Ústavný zákon síce avizuje zavedenie systému limitu verejných výdavkov, ale legislatívny rámec určujúci postup pri ich výpočte zatiaľ nebol predstavený. Napriek tomu, že ústavný zákon termín nestanovuje, podľa názoru rady je schválenie efektívne fungujúcich výdavkových limitov (vrátane korekčných mechanizmov) dôležitým krokom pre naplnenie strednodobých rozpočtových cieľov a stabilizácie dlhu verejnej správy. Limit verejných výdavkov zavedených do národnej legislatívy v rámci implementácie pravidla o vyrovnanom rozpočte zo Zmluvy o stabilite, koordinácii a správe v Hospodárskej a menovej únii s účinnosťou od 1. januára 2014 nespĺňa charakteristiky takéhoto fiškálneho pravidla z viacerých dôvodov. Ide o dočasné pravidlo, rozhoduje o ňom vláda na návrh ministerstva financií, pri nedodržaní limitu nie sú žiadne sankcie, definícia limitov výdavkov je na jednej strane príliš široká, na druhej strane nezahŕňa napríklad daňové výdavky. Ministerstvo financií prisľúbilo pokračovanie diskusie o podobe výdavkových limitov, ktoré by splnili zámer ústavného zákona. Potreba zavedenia záväzných výdavkových limitov je v súlade s najnovšími odporúčaniami Európskej komisie. V rozpočte verejnej správy na roky 2014 až 2016, resp. 2015 až 2017 došlo k ďalšiemu zlepšeniu vo zverejňovaní požadovaných údajových kategórií. Ide najmä o rozšírenie položiek konsolidovanej bilancie verejnej správy a uvedenie zoznamu jednorazových položiek v prehľadnej tabuľke. V rozpočte naďalej absentuje analytický pohľad na hospodárenie štátnych podnikov a podnikov s majetkovou účasťou Fondu národného majetku, ktoré by výrazne prispeli k zvýšeniu transparentnosti. Podobne ako v minulej správe odporúčame ísť viacej do detailov aj v prípade daňových výdavkov a rozšíriť monitoring podmienených a implicitných záväzkov. Z pohľadu efektívneho uplatnenia ústavného zákona je významným nedostatkom rozpočtu nerozpočtovanie niektorých príjmov a výdavkov (najmä na mimo rozpočtových účtoch). Údaje prezentované v konsolidovanej bilancii za rozpočet nie sú porovnateľné s historickými údajmi, čím stráca táto bilancia informačnú hodnotu. Nerozpočtovanie niektorých výdavkov má tiež vplyv na úroveň konsolidovaných výdavkov verejnej správy pri uplatnení sankcií ústavného zákona. V roku 2013 bola publikovaná Súhrnná výročná správa za rok 2012, v porovnaní s prvou správou došlo k výraznému rozšíreniu poskytovaných údajov a informácií, prvýkrát správa obsahuje vyčíslenie čistého bohatstva aj s komentárom k jednotlivým položkám, prehľad jednorazových vplyvov a vyhodnotenie stratégie riadenia dlhu. Rada odporúča pokračovať v zlepšovaní metodológie vyčíslenia čistého bohatstva a pokúsiť sa rozšíriť záber aj na ťažšie kvantifikovateľné iné aktíva (napríklad prírodné bohatstvo, zdaňovacia kapacita) a pasíva (napríklad ekologický dlh, záväzky voči Európskej únii. Správa obsahuje konsolidovanú bilanciu verejnej správy, pre úplnosť a prehľadnosť by však bolo dobré pri bilanciách jednotlivých zložiek rozpočtu uvádzať aj porovnanie voči rozpočtu. V neposlednom rade je vhodné poskytnúť aj detailnú informáciu o hospodárení najvýznamnejších štátnych podnikov, ktoré je možné nájsť len v sumárnej podobe. Toľko z mojej strany. Ďakujem pekne za pozornosť.