Miškov, Juraj, poslanec NR SR (2014-02-11):
Príjemný, dobrý deň. Vážený pán predseda, vážení páni poslanci, vážené panie poslankyne, nekandidujem ani do europarlamentu, ani na žiadnu inú funkciu a za normálnych okolností by som ani nevystupoval k Správe o zameraní zahraničnej politiky, pretože to nie je téma, ktorej by som sa špeciálne venoval. Ale dovoľte mi možno zaujať postoj k jednej z oblastí, ktorú správa pána ministra uvádza ako jednu z kľúčových pre zameranie zahraničnej politiky, a tou je ekonomická diplomacia a jej prínos pre podporu obchodu, investícií a exportu. A tu budem možno súhlasiť s kolegom poslancom Procházkom, že je to naozaj taká povinná jazda, aj čo sa týka tejto oblasti, preto mi dovoľte aspoň niečo z tej správy zacitovať. „Treťou oblasťou zahraničnopolitického pôsobenia našej krajiny je ekonomická diplomacia, jednotná prezentácia Slovenskej republiky v zahraničí. Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky bude v súlade s ustanoveniami kompetenčného zákona koordinovať presadzovanie obchodno-ekonomických záujmov v zahraničí a jednotnú prezentáciu SR. Zámerom bude ďalej zintenzívňovať reálnu spoluprácu s podnikateľskou sférou. Ekonomika potrebuje silné malé a stredné podniky, ktoré vytvárajú veľkú časť celkového počtu pracovných miest. Slovenská republika potrebuje investície s pridanou hodnotou, nové technológie, inovácie, spoluprácu našich a zahraničných univerzít v oblasti aplikovaného výskumu. To je jadrom novej ekonomickej diplomacie, ktorú Slovenská republika buduje.“ Na celom odstavci nie je nič, s čím by sa nedalo súhlasiť. Ale aká je skutočnosť? Aká je realita ekonomickej diplomacie na Slovensku? Slovensko sa kontinuálne prepadá nielen v rebríčkoch konkurencieschopnosti ekonomických slobôd či podnikateľského prostredia. Azda jediný rast zaznamenáva v rebríčku korupcie. Prijatie desiatok zlých a škodlivých noviel zákonov, počínajúc Zákonníkom práce a daňovými zákonmi končiac, sa zákonite pretavilo aj do prepadu prílevu priamych zahraničných investícií, a to nevídane obrovského. Prílev priamych zahraničných investícií má dopad na rast hrubého domáceho produktu, tvorbu nových pracovných miest, vznik moderných výrobných technológií, podporu inovácií a prispieva k rastu priemerných miezd a zároveň zlepšuje kvalifikačnú štruktúru zamestnancov. Toto všetko sú dôvody, pre ktoré je podpora prílevu priamych zahraničných investícií v rebríčku priorít na samom vrchole každej rozumnej a zodpovednej vlády. Vývoj priamych zahraničných investícií za január až november 2013 podľa aktuálnych údajov Národnej banky Slovenska, čiže to nie sú údaje opozície, to nie sú údaje, ktoré by som si vycucal z prsta, to sú údaje, ktoré zverejnila Národná banka Slovenska, nájdete ich na internete. Podľa týchto údajov sú výsledky za január až november alarmujúce. Stav vykazuje saldo mínus 23 mil. eur, čo znamená nulový, presnejšie, negatívny prílev priamych zahraničných investícií. Vážení, je to ešte horšie číslo ako prepad investícií, ktoré zažilo Slovensko v krízovom roku 2009, kedy bolo konečné saldo mínus 4,5 mil. eur. Iba pre porovnanie. Česká republika vykazuje za rovnaké obdobie tohto roka, to znamená január až november 2013, prílev priamych zahraničných investícií vo výške viac ako 3 mld. eur. Čiže ešte raz, Slovensko mínus 23 mil. eur, Česká republika plus 3 mld. eur. To znamená, že nie je možné použiť žiadnu obľúbenú výhovorku na krízu, ktorá postihla celú Európu alebo región strednej Európy, pretože Česi, ale rovnako aj Poliaci a Maďari sú geopoliticky vystavení úplne identickým ekonomickým externým vplyvom prostredia, ale ich politika vo vzťahu k zahraničným investíciám je oveľa efektívnejšia. Nebolo tomu tak vždy. Je potrebné uviesť, že po vstupe Slovenska do eurozóny sme boli jeden rok úspešnejší v lákaní zahraničných investorov ako naši západní susedia. Na prekvapenie bolo to v roku 2011, teda počas vlády Ivety Radičovej, kedy dosiahol prílev priamych zahraničných investícií na Slovensko objem 2,5 mld. eur. Kým Česká republika ukončila rok 2011 s prílevom priamych zahraničných investícií vo výške 1,7 mld. eur. To bol jediný rok, kedy bolo Slovensko úspešnejšie v lákaní zahraničných investorov. Áno, a treba zároveň jedným dychom pripomenúť, že počas tohto obdobia vzniklo na Slovensku viac ako 50-tisíc nových pracovných miest. A teraz možno kvízová, možno rečnícka otázka. Koľko nových pracovných miest vzniklo v roku 2013? Obrovský prepad prílevu priamych zahraničných investícií je dôsledkom nezáujmu a chybnej hospodárskej politiky vlády Roberta Fica. Slovensko sa stratilo s hľadáčikom investorov a niečo o tom viem. Investori nás obchádzajú a väčšina investícií končí u našich susedov alebo, ako kolega Blaha povedal, v tej V4 bez nás. Niektoré médiá sa dnes paradoxne vytešujú z akejkoľvek investície, ktorá na Slovensko možno niekedy omylom zablúdi, či je to investícia výstavba logistických skladov Amazon s veľmi nízkou pridanou hodnotou, alebo zábavno-relaxačno-športovo, v prvej fáze nie kasína, s názvom Metropolis. Oba projekty nájdete alebo investor plánuje, ak ich umiestni, tak ich umiestni v blízkosti Bratislavy. Turzovku, Rimavskú Sobotu, Poltár, Michalovce investori dnes na mape nenájdu. Slovensko sa stáva, podobne ako to bolo za Mečiara, čiernou dierou pre zahraničné investície. Pán minister, v decembri 2012 vaša vláda vytvorila ďalší orgán dymovej clony s názvom Rada vlády Slovenskej republiky pre podporu exportu a investícií. A výsledkom je, že v roku 2013 sa investície prepadli hlbšie ako počas krízy. Pán minister, máte pod sebou vyše 50 obchodných diplomatov, ktorí prešli z ministerstva hospodárstva pod ministerstvo zahraničných vecí počas vlády Ivety Radičovej a títo obchodní diplomati stoja občanov tejto krajiny milióny eur. Nemám v hlave to presné číslo, ale ak si dobre pamätám, je to od 3 do 5 mil. eur, ročne vynaloží Slovensko na obchodných diplomatov. S akým efektom? S akým efektom? Nulovým prílevom zahraničných investícií v roku 2013. Pán minister, ja si vás mimoriadne vážim ako diplomata, odborníka, ale zároveň ste ministrom a podpredsedom vlády, a preto nesiete spoluzodpovednosť za to, že vinou vašej vlády prišlo, a to si dovolím tvrdiť, Slovensko o 1 až 2 mld. zahraničných investícií. Neviem, skúste mi možno povedať úprimne, koľkokrát ste upozornili svojho kolegu ministra financií alebo ministra práce, že zákony, ktoré predkladajú vo vláde, likvidujú podnikateľské prostredie a znižujú atraktívnosť Slovenska v očiach zahraničných investorov? Pretože ja som, žiaľ, z vašej strany nezachytil žiadne vyjadrenie alebo aspoň náznak kritiky týchto predkladaných zákonov. Preto mi je veľmi ľúto, ale vzhľadom na uvedené nemôžem svojím hlasom podporiť vašu správu. Ďakujem.