J. Počiatek, minister financií SR: (2009-10-30):
Ukázalo sa, že naivná viera v dokonalosť neobmedzeného trhu prospela len niektorým jeho aktérom, pričom náklady nesú ostatní. Jedno poučenie z krízy je už dnes jasné. Budeme potrebovať obozretnejšie a v medzinárodnom meradle lepšie koordinované makroekonomické a fiškálne politiky a inteligentnejšiu, dôraznejšiu a transparentnejšiu reguláciu jednotlivých trhov, a to najmä finančných. Prežívame pravdepodobne najväčšiu nevojnovú fiškálnu katastrofu v dejinách a nie v našej krajine, ale globálne na celom svete. Odmietam preto prázdne obvinenia tých, ktorí z prejavov krízy na Slovensku obviňujú výlučne súčasnú vládu. Kríza nevznikla na Slovensku. Slovenské domácnosti a podniky neboli príliš zadlžené, slovenské banky nehazardovali s exotickými finančnými produktmi a ich regulácia bola obozretná. Na Slovensku nebola výrazná realitná bublina. Kríza prišla zvonku. Jednoducho dopyt po našej produkcii v zahraničí opadol. Mimochodom, v štruktúre ekonomiky a jej otvorenosť sme zdedili po predchádzajúcich vládach. Od začiatku, ale aj na základe najnovších skúseností sa pokúšame o jej hlbšiu diverzifikáciu. Uvedomujem si vážnosť situácie, v ktorej sa Slovensko nachádza. Viem, že hrozivé makroekonomické štatistiky nie sú len čísla a grafy, ale že pre mnohých ľudí znamenajú stagnujúce mzdy a hrozbu straty zamestnania. Pokladám však za veľmi nepoctivé a zavádzajúce, ak naši kritici z čisto politických dôvodov maľujú nepravdivo čierny obraz. Slovensko nemá najvyšší nárast nezamestnanosti v rámci krajín OECD a rozhodne nie dvakrát taký než Česká republika, ako tvrdil nedávno v médiách jeden z lídrov opozície. Napríklad v Španielsku miera nezamestnanosti za posledný rok vzrástla o 7 percentuálnych bodov, v Írsku dokonca viac než 6, v Spojených štátoch o 3,5 % . Na Slovensku to bolo o 2,6 percentuálneho bodu rovnako ako v Čechách, a keď sa na to pozrieme v percentuálnom náraste, tak na Slovensku o 30 % oproti 57 % v Spojených štátoch, 58 % v Českej republike, 59 % v Španielsku a v porovnaní s nami trojnásobok bol v Írsku, a to až 93 %. Našou prioritou je bojovať proti nezamestnanosti, nie strácať čas vyvracaním demagógie opozície. Každého človeka, ktorý príde o prácu, je mi úprimne ľúto. Urobíme všetko preto, aby ich bolo čo najmenej, aby bol prepad ich životnej úrovne čo najnižší, aby mali čo najskôr opäť možnosť pracovať. Hoci nasledujúci rok bude ešte veľmi ťažký, návrat lepších časov už nie je v nedohľadne. Mäkké ukazovatele hospodárskeho sentimentu, ktoré naznačujú situáciu ekonomiky na určitý čas dopredu, sa u našich hlavných obchodných partnerov v Európe už niekoľko mesiacov neustále zlepšujú a v poslednej dobe sú pozitívne už aj na Slovensku. Objavujú sa aj prvé pozitívne tvrdé ukazovatele. Predpokladáme, že nezamestnanosť bude kulminovať v prvom polroku 2010, ale ak sa potvrdia naše očakávania, v prvom štvrťroku 2010 by sme mali už zaznamenať medziročný hospodársky rast. Aby bolo oživenie čo najrýchlejšie a cena, ktorú zaplatia občania, čo najnižšia, v roku 2009 sme na základe dohody s našimi partnermi v Európskej únii využili všetky dostupné nástroje na podporu ekonomiky aj za cenu dočasného nárastu deficitu. Výsledky nášho úsilia, ako aj hodnotenia medzinárodných autorít, ktorými sú najmä Medzinárodný menový fond, Európska komisia a Európska centrálna banka, potvrdzujú, že naša doterajšia stratégia bola správna. Títo medzinárodne uznávaní odborníci jasne a jednoznačne konštatovali, že fiškálna reakcia súčasnej vlády na krízu bola adekvátna a plne v súlade s európskym konsenzom. Dovoľte mi preto, dámy a páni, aby som vám načrtol ekonomickú a sociálnu stratégiu na najbližšie roky, ktorú prináša rozpočet, o ktorom dnes v parlamente začíname diskusiu. Slovenská vláda bude naďalej zodpovedná. Žijeme v čase, keď sa rozpočtový rámec Európskej únie otriasa v základoch, keď sa mnohé krajiny odkláňajú od dohodnutých trajektórií, keď napríklad Grécko ohlasuje dvojciferný deficit aj na budúci rok, keď napríklad aj Francúzsko napriek svojim záväzkom a ambícii byť pilierom európskej integrácie odmieta plán výraznejšej konsolidácie v budúcom roku a plánuje verejný deficit na úrovni 8,5 % HDP. V takýchto časoch predkladá slovenská vláda rozpočet, ktorý predpokladá návrat k deficitu na úrovni 3 % HDP už v roku 2012. Čiže konsolidujeme už v budúcom roku, keď mnohé krajiny ešte nechávajú dobiehať stimuly, a to dôraznejšie, než si to vyžadujú naše záväzky. Uvedomujeme si, že ako malá krajina sme v zraniteľnejšej pozícii, a preto pristupujeme k hospodáreniu zodpovedne. Zodpovednosť však nie je len o dodržiavaní pravidiel Európskej únie. Naopak, zodpovednosť je najmä o tom, aby sme nadmerne nezadlžovali budúce generácie, aby sme aj v budúcnosti mali dostatok peňazí na kvalitné verejné služby a pomoc občanom. Vysielame jasný signál trhom, že to so zdravím verejných financií myslíme vážne. Kríza ukázala, že finančné trhy veľmi presne rozlišujú medzi krajinami rôznej povesti, aj keď majú dlh denominovaný v jednej mene. My patríme a budeme patriť do skupiny zodpovedných a spoľahlivých krajín, ako ukazujú nielen ratingové hodnotenia Slovenska, ktoré sú najlepšie v histórii, ale aj relatívne nízke a klesajúce úrokové sadzby slovenského štátneho dlhu. Upozorňujem, že ratingy nehodnotia minulosť, ale dôveryhodnosť vládnych krokov v budúcnosti. Najlepším hodnotením dôveryhodnosti vládnej politiky v budúcnosti je však trhový test. To, že nám dôverujú investori, ktorí na rozdiel od prázdnych slov domácich kritikov dávajú do hry svoje vlastné peniaze. Často na veľmi dlhé obdobie. Dnes sa už napriek kríze financujeme za podobných podmienok ako niektoré pôvodné, oveľa väčšie krajiny eurozóny a výhodnejšie ako naši susedia – a to je práve odpoveď trhu na to, ako dôveruje budúcim krokom tejto vlády. Peniaze ušetrené na dlhovej službe nám umožnia rýchlejšie napredovať k cieľu mať vyrovnané verejné hospodárenie. A nielen to, umožnia nám financovať systémové zmeny v školstve, v zdravotníctve, čo najrýchlejšie dobudovať infraštruktúru, diaľnice, železnice, digitálne siete a prebudovať verejnú správu tak, aby konečne slúžila občanom a nie úradníkom. Nízke úrokové sadzby, ktoré naše konsolidačné úsilie prinesie, znamenajú aj dostupnejšie bývanie pre mladých, lepšie podmienky pre financovanie malých a stredných podnikov a oveľa dynamickejšiu ekonomiku. V roku 2011 a neskôr nás čakajú ďalšie vážne rozhodnutia. Ušetrené peniaze potrebujeme aj na to, aby sme mohli kompenzovať dôsledky krízy na zraniteľné vrstvy. Slovensku nestačí skresať deficit na úroveň 3 % HDP. Najneskôr v druhej polovici budúceho desaťročia budeme musieť čeliť otázkam dlhodobej udržateľnosti verejných financií, preto potrebujeme mať vyrovnaný rozpočet čo najskôr. Konsolidovať a správať sa zodpovedne budeme musieť vo vonkajšom prostredí s oveľa pomalším rastom, ako sme si v minulosti mysleli. Neznamená to však, že sme na pomalší rast odsúdení. Musíme ďalej skvalitňovať podnikateľské prostredie a pritiahnuť čo najviac ľudí na trh práce vrátane tých, s ktorými niektorí už ako keby nerátali. Dlhodobo nezamestnaní, ľudia z odľahlejších regiónov, Rómovia, starší ľudia, zdravotne postihnutí, všetci môžu v prípade rozumnej politiky zvýšiť náš rastový potenciál. Som presvedčený, že najlepším spôsobom znižovania deficitu je úspora výdavkov prostredníctvom ich zefektívňovania. Napríklad v zdravotníctve sme takto od nástupu tejto vlády dokázali znížiť výdavky o pol percenta HDP alebo každoročne približne o 300 mil. eur napríklad znížením cien liekov dodávaných často monopolnými dodávateľmi. Z predkladaného rozpočtu je zrejmé, že budúci rok sme skresali vládnu spotrebu o takmer 800 mil. eur. Je to šetrenie, ktoré sa nedotkne občanov, a v takomto šetrení sa musí pokračovať. Dlhodobo pracujeme na komplexných reformných projektoch, zlúčení a reorganizácii daňovej a colnej správy a výberu daní a odvodov, informatizácii verejnej správy či zoštíhlením vlády a centralizácii vládnych inštitúcií. Nie sú to len plány na papieri, ale premyslená sekvencia konkrétnych krokov, čoho dôkazom je aj nedávno týmto parlamentom schválená legislatíva reorganizujúca daňovú správu. Mimochodom, napriek podobným rečiam na túto tému bývalá vláda nikdy nenašla dostatok politickej sily a odvahy takýto zákon schváliť. Existujú však hranice šetrenia, za ktorými by už štát nemohol uspokojivo poskytovať svoje služby. Spolu s Írskom máme najnižšie daňovo-odvodové zaťaženie v Európe. V Írsku už do istej miery prebieha revízia ich modelu spoliehajúceho sa na nízke dane. My dane zvyšovať nechceme. Efektívnejšou alternatívou prekonania krízy a skonsolidovania verejných financií je zefektívňovanie výdavkov. Budeme ale pozorne zvažovať neopodstatnené výnimky v daňovom a odvodovom systéme a budeme venovať pozornosť daňovým únikom a úspešnosti výberu daní. Pokladáme za neprijateľné, aby bohatí jednotlivci a bohaté firmy unikali daňovým povinnostiam buď cez diery v systéme a verejné financie a verejné služby boli aj preto nedofinancované. Dámy a páni, na záver mi dovoľte zopakovať: celosvetovo prežívame jednu z najväčších hospodárskych katastrof a najväčšiu mierovú fiškálnu katastrofu v modernej histórii. Slovensko si v nej však nevedie najhoršie a existujú dôvody na optimizmus do budúcnosti. Rozpočet, ktorý vláda predkladá, je zodpovedný, konsoliduje verejné financie ambicióznejšie, než si to vyžadujú naše záväzky, a umožňuje napĺňanie vládnych politických priorít v blízkej aj vzdialenej budúcnosti. Ďakujem za slovo. Skončil som.