Mihál, Jozef, poslanec NR SR (2014-11-27):
Ďakujem pekne za slovo, pán predseda. Vážený pán podpredseda vlády, vážený pán minister, vážené kolegyne, kolegovia, sme v druhom čítaní po včerajšku, takže je posledná šanca skúsiť to, čo v zákone je navrhnuté, ako-tak pomeniť. Ja som včera vystupoval asi hodinu, takže nemyslím si, že treba všetko opakovať, to, čo som povedal včera. Som rád, že sa niektoré veci vysvetlili, som rád, že sme určitým spôsobom našli spoločný jazyk. Ja rozumiem tomu, že niektoré nastavenia je asi zbytočné sa snažiť nejako prelomiť, pretože ste sa rozhodli tak, ako ste sa rozhodli, ale minimálne som rád, že sa k niektorým bodom novely, ktoré, poviem to tak, ako neboli možno technicky dokonalé, uskutočnilo stretnutie a z toho stretnutia vzišiel vlastne môj prvý pozmeňovací návrh, ktorý dnes potom aj prednesiem, o pár minút. Čiže verím, že tento prvý pozmeňovací návrh, ktorý po dohode nás všetkých, ktorí sme do toho zaangažovaní, zlepší, zlepší technicky zákon, získa podporu tohto parlamentu. Ale poviem potom ešte ďalšie dva návrhy, ktoré sú zamerané na živnostníkov, a teda neodpustím si, neodpustím si konštatovať ešte pred tým, ako prejdem k pozmeňovacím návrhom, že moja najväčšia výhrada, moje najväčšia výhrada voči tomuto návrhu zákona je, že sa vzťahuje len na určitú skupinu poistencov, a to konkrétne zamestnancov v pracovnom pomere, v štátnozamestnaneckom pomere, pri výkone práce vo verejnom záujme, v štátnej službe. Čiže netýka sa to ďalších skupín zamestnancov a tým myslím najmä dohodárov, netýka sa to živnostníkov a ďalších samostatne zárobkovo činných osôb. A to nepovažujem za férový prístup. Veď keď si len zoberiete živnostníkov, tak táto vláda, druhá vláda Roberta Fica za posledné dva a pol roka, čo urobila? Znížila možnosti uplatňovania paušálnych výdavkov v zákone o dani z príjmov. To by sa možno dalo zniesť. Má to svoju určitú logiku. Ale pokiaľ ide o odvody, tak tam sa zásadným spôsobom zmenil spôsob výpočtu vymeriavacieho základu, najmä v tej veci, vlastne v dvoch, že k základu dane sa pripočítavajú aj výdavky na zdravotné a sociálne poistenie, čo znamená značný nárast tejto položky, a delenie takto navýšeného základu dane už nie je koeficientom 2, respektíve 2,14, ale v konečnom dôsledku sa delí koeficientom 1,482. Takže ak sa tu hovorí, že odvody živnostníkov by mali byť porovnateľné s odvodmi zamestnanca a zamestnávateľa, tak môj názor je, že po týchto úpravách a zmenách, ktoré tu boli schválené pred rokom, dvomi, je dnes situácia v odvodoch živnostníkov taká, že odvody živnostníkov sú prakticky rovnaké, zhodné, ako sú odvody zamestnanca a zamestnávateľa, či sa týkajú sociálneho, či sa týkajú zdravotného poistenia. Naviac, odvody živnostníkov v sebe obsahujú jeden dôležitý prvok, a to je inštitút takzvaného minimálneho vymeriavacieho základu, ktorý je tento rok 402,50, budúci rok 412 eur, čo vlastne znamená, že aj keď príjem živnostníka, ktorý mu vyjde z daňového priznania, základ dane a tak ďalej, je možno okolo 200, 300 eur čistého mesačne, musí platiť odvody najmenej zo 412 eur. To v prípade zamestnanca, zamestnávateľa neexistuje. Čiže to už je dlhodobo existujúca diskriminácia živnostníkov ako takých. A teraz si zoberte, že okrem týchto krokov, ktoré vlastne obhajujete tým, že veď živnostníci by mali platiť rovnaké odvody ako zamestnanci, dobre, už sa stalo, už to v zákone je, už to platí, tak teraz ste vlastne sa dostali do fázy, kedy zavádzate výnimky. Čiže dajme tomu, že ste urobili nejaký poriadok, dajme tomu, a teraz ste už vo fáze, už sa blížia voľby, kedy sa zavádzajú rôzne výnimky a úľavy. No a koho sa tieto výnimky týkajú? No týkajú sa zamestnancov. Bolo zavedené zvýhodnenie pre dlhodobo nezamestnaných s cieľom, aby sa dlhodobo nezamestnaní vedeli lepšie zamestnať, aby mali lepšie podmienky oni a hlavne zamestnávatelia pri zamestnávaní tejto problematickej skupiny zamestnancov. Dobre, čiže na celý jeden rok sa tým dlhodobo nezamestnaným a ich zamestnávateľom odpustili odvody s výnimkou symbolického úrazového garančného poistenia. Celý jeden rok. A bez toho, že by tam bol nejaký povedzme záväzok, že ten zamestnanec musí ešte pokračovať v tej firme dajme tomu ďalší rok. Také niečo neexistuje. Čiže keď niekto zamestná dlhodobo nezamestnaného presne na 12 mesiacov a potom ho prepustí, tak ten rok sa neplatia odvody. Hotovo. To je svojím spôsobom obrovská výhoda pre túto skupinu zamestnancov, odôvodnená tým, že je dlhodobo nezamestnaný. No dobre. No a druhá výnimka sa zavádza vlastne teraz v týchto chvíľach. Odpočítateľná položka, ktorá sa má vzťahovať len na zamestnancov, len na zamestnancov. Čiže po schválení tohto zákona bude v našom odvodovom systéme dvojica veľmi dôležitých a zásadných výnimiek, spravidla ktoré sa budú týkať tej alebo tej skupiny zamestnancov, zamestnancov. Živnostníci nič. Veď keď si len zoberiete napríklad dlhodobo nezamestnaných a chceme ich podporiť, aby sa lepšie zamestnali. No a prečo by sme nemali uvažovať tak, že ich podporíme, keď si založia živnosť? Prečo len v prípade, že prejdú do zamestnania? Prvý rok síce neplatia sociálne poistenie, ale zdravotné platia. Tí zamestnanci, tí neplatia ani jedno, ani druhé. Čiže áno, rozumiem, že je tu nejaká zaužívaná výhoda, ale nie v zdravotnom poistení, tam musia platiť zo 402 alebo 412 eur, čo je 56 – 57 eur mesačne, to nie je malá suma. Čiže takáto výnimka, ktorá bola pre dlhodobo nezamestnaných, nových zamestnancov, pre dlhodobo nezamestnaných, pre nových živnostníkov neexistuje. A teraz odpočítateľná položka, ktorá sa bude vzťahovať na všetkých zamestnancov s nízkymi príjmami v pracovnom pomere, štátnozamestnaneckom pomere, sa nebude týkať ani jedného živnostníka. To je jednoducho nespravodlivé. Prečo to takto robíte? Ja si nemôžem pomyslieť nič iné ako to, že sa snažíte vydusiť doslova živnostníkov takýmito opatreniami, aby prešli do zamestnaneckých pomerov. No k čomu je to dobré? Prečo to je tak? Ja s touto filozofiou nemôžem súhlasiť. Dohodári. Zoberte si napríklad argumentáciu, ktorú správne používate v dôvodovej správe. Zrušenie odvodov pre nízkopríjmových zamestnancov úzko súvisí so zvýšením minimálnej mzdy na 380 eur alebo, pripomeniem, na 2,184 eur pre zamestnancov, ktorí sú odmeňovaní minimálnou hodinovou mzdou. Čiže argument je, s ktorým sa stotožňujem, zvýšenie, takéto prudké zvýšenie minimálnej mzdy bude týmto zamestnancom a hlavne ich zamestnávateľom kompenzované odpustením celej alebo čiastočnej sumy zdravotných odvodov. Dobre. Dohodári, dohodári predsa tiež musia, zamestnávateľ dohodára tiež musí rešpektovať inštitút minimálnej mzdy, a to zvýšenie hodinovej minimálnej mzdy na 2,184 sa plne týka aj dohodárov, pretože dohodári musia mať po novom tiež odmenu na hodinu najmenej 2,184. To znamená, že to zvýšenie minimálnej hodinovej mzdy zasiahne nielen zamestnancov v pracovnom pomere, ale aj dohodárov úplne rovnako. Prečo ich tým pádom diskriminujete a nedáte im tiež a ich zamestnávateľom hlavne nejakú výhodu?! Veď v zmysle vašej argumentácie, s ktorou sa stotožňujem, môže dôjsť k prepúšťaniu tých dohodárov. Dohodár je nejaká druhoradá kategória pracovná? To nám je jedno? Státisíce ľudí v tomto štáte pracujú na dohodu, pretože jednoducho nemajú inú možnosť. Sú radi, že majú aspoň takúto prácu. A ich zamestnávateľa za daných podmienok, lebo sa zaviedli odvody, sú radi, že im tú prácu môžu dať. Ak sa takto zdvihne minimálna hodinová mzda, tak to môže poškodiť nielen zamestnancov v pracovnom pomere, ale aj týchto dohodárov. Veď to je presne v línii vašej argumentácie, s ktorou sa 100-percentne v tomto stotožňujem. Takže na tých dohodárov sme zabudli? Alebo sú skrátka druhoradá kategória? To sú nejakí občania typu B? To nepovažujem za správne. Veď tým pádom môže tým zvýšením minimálnej mzdy dôjsť k tomu, že budú tí dohodári prepúšťaní, ale nie tak, že sa z nich stanú zamestnanci, ale prepúšťaní definitívne. Koniec. Prišiel si o robotu. To nie je dobré. Ďalej. Ďalšia výhrada je, že odpočítateľná položka, ktorá je nastavená tak, ako je nastavená, nie je nastavená podľa môjho názoru logicky dobre, pretože príliš prudko vyklesáva. Už pri príjme 570 eur zamestnanec nebude cítiť žiadnu výhodu. A tam sú dva problémy. Prvý problém je ten, že ak sa znova vrátime k argumentu zvýšenie minimálnej mzdy môže priniesť problémy, tak znova, znova zdôrazňujem s ostatnými kolegami, ktorí vedia, čo je Zákonník práce, aké to má všetko dôsledky, že zvýšenie minimálnej mzdy zároveň znamená zvýšenie všetkých šesť pásiem tzv. minimálnych mzdových nárokov podľa § 120 Zákonníka práce. Toto sa samozrejme netýka všetkých zamestnancov a všetkých firiem. Tu v Bratislave a okolí, kde sa o minimálnej mzde nemusíme baviť, to nie je téma. Ale toto je téma na východnom, strednom Slovensku, kde firmy dodržiavajú Zákonník práce a platia tým kvalifikovanejším zamestnancom na zodpovednejších pozíciách tú príslušnú minimálnu mzdu. Povedzme bolo to 600 eur a teraz sa im to zvýši na 650. Budú to musieť zamestnancovi pridať. Lenže oni sú v mnohých prípadoch dnes na hrane. A to pridanie na 650 a zvýšenie odvodov, ktoré s tým súvisí, skutočne v duchu vašej argumentácie, dôvodová správa, môže znamenať ťažkosti a môže znamenať prepúšťanie tejto skupiny zamestnancov, respektíve to zvýši náklady, vynútené náklady firiem, ktorým sa zúži manévrovací priestor povedzme na to, aby iným spôsobom nejako odmenili zamestnanca nejakými benefitmi alebo zlepšili pracovné podmienky. No nebudú môcť, pretože sa musí zvýšiť minimálna mzda. Čiže vyklesávanie odpočítateľnej položky z 380 na 570, pri mzde z 380 na 570 eur je príliš prudké a títo zamestnanci a ich zamestnávatelia z toho jednoducho nebudú nič mať. Druhá vec je, čo som hovoril príklad včera, zopakujem, lebo je to dôležité: predstavte si rodinu, kde obidvaja rodičia pracujú, no dajme tomu za minimálnu mzdu, každý má 380 eur hrubého. V tejto rodine sa potešia, pretože obidvaja rodičia pri mzde 380 eur nebudú vôbec platiť zdravotné odvody, čiže ich čistý príjem sa, samozrejme, pekne zvýši. V poriadku. Ale v prípade, že tá rodina je v situácii, kedy matka je pri malých deťoch a nemôže pracovať, a, naopak, ten otec maká ako blázon a má dva úväzky, a to je prípad mnohých slovenských rodín, a zarába teda dvakrát po 380, zarába 760 eur hrubého mesačne, aby uživil rodinu, tak pri 760 eurách mesačne nemá nárok na odpočítateľnú položku. Čiže jeho čistá mzda sa nijakým spôsobom nezlepší. Čiže ešte raz, tá jedna rodina, druhá rodina, v obidvoch rodinách je brutto príjem 760 eur. V jednej je to rozdelené na otca – matku, v druhej to má iba otec, lebo má dva úväzky, no skrátka tá rodina, kde ten otec robí, čo môže, nebude mať z toho nič. Ja viem, argument je ten, že dali ste k dispozícii 150 – 160 mil., na veľkorysejšie nejaké úpravy nie sú peniaze. No ja si myslím, že keby sa to urobilo tak, že odpočítateľná položka by nezačínala na úrovni 380 eur, ale povedzme 250 alebo 300 eur by bola tá základná suma, a to vyklesávanie by bolo pomalšie a bolo by povedzme na jedno euro príjmu päťdesiat centov vyklesávanie, čiže štyrikrát menej ako teraz, nemám to v hlave zrátané, takže možno pri 700 – 800 eurách by to vyklesávanie skončilo. Keby ste to takto prepočítali a nastavili, tak ten výpadok na strane príjmov by mohol byť teda rovnaký. Len tá krivka, ktorá je dnes takto, by bola takto (rečník znázorňuje rozdielnosť spomínaných kriviek). Čiže viac zamestnancov, aj tí zamestnanci, ktorí sa blížia k priemernému príjmu tých zhruba 800 eur, by mali z toho nejaký úžitok, bolo by to spravodlivejšie. Áno, samozrejme, zamestnanec s minimálnou mzdou, tomu by sa tá čistá mzda až tak nezvýšila, ako sa zvýši teraz. To mi je jasné, ale tvrdím, že takéto nastavenie by bolo spravodlivejšie. Pocítilo by to síce v menšej sume, ale viac zamestnancov. A hlavne keď sa bavíme znova o tých sadzbách minimálnych mzdových nárokov, tak tento môj argument by som samozrejme použiť nemohol, pretože by nebolo o čom, pretože by to získali aj tí stredne príjmovejší zamestnanci. Čiže toto, toto sa mi jednoducho nepáči. Ale dobre. Možno sa to niekedy časom upraví, keď to už takto máme, nechajme tak. Mimochodom aj dnes som mal nejakých 180 ľudí doobeda na seminári. Samozrejme, že som im vysvetľoval, čo sa ide zaviesť. Viete, aké boli reakcie? Viete, aké boli reakcie? Reakcie boli také, že aj keď ten náš zamestnanec by si tú odpočítateľnú položku mohol pri výpočte preddavkov uplatniť, radšej ho prehovoríme, nech si neuplatní, lebo sa bojíme nedoplatkov v ročnom zúčtovaní, lebo kopa našich zamestnancov má všelijaké bočáčiky, tu, tam dohoda, tam je poslanec v obci, má za to nejaký peniaz, tam má nejakú živnosť, síce biednu, ale má, zarobí na to niečo, tu má nejakú znaleckú pečiatku a neviem čo všetko. Skrátka veľa ľudí je takých, že síce v tom svojom kmeňovom zamestnaní zarába 380, 450 eur, ale popritom si skrátka ešte tí ľudia nejako privyrábajú, lebo je fakt, že z 350 eur čistého ťažko uživíte seba či dokonca štvorčlennú rodinu. Takže ten efekt a tá radosť na strane zamestnávateľov až taká veľká nebude, ako predpokladáte. Ale dobre. Dobre. Idem na pozmeňujúce návrhy. Tu je prvý. Poprosím kolegyne, kolegov, aby ste sa z toho vedeli vyznať, tento prvý návrh je návrh, ktorý sme spoločne dohodli. Čiže tento by mal získať vašu podporu a ja ho teda prečítam. Pozmeňovací návrh poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Jozefa Mihála k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení a o zmene a doplnení zákona č. 95/2002 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov (tlač 1319). 1. V čl. I 2. bode § 13 ods. 1 sa slovo „pripájajú“ nahrádza slovami „pripája čiarka a“. Odôvodnenie: Ide o legislatívno-technickú úpravu. 2. V čl. I 3. bode v § 13a ods. 4 druhá veta znie: „Ak zamestnanec nemal príjem pre uplatnenie odpočítateľnej položky počas celého rozhodujúceho obdobia a nepovažoval sa za fyzickú osobu podľa § 11 ods. 7 písm. m) a s), odpočítateľná položka sa alikvotne znižuje v závislosti od počtu kalendárnych dní, kedy zamestnanec nemal príjem pre uplatnenie odpočítateľnej položky a nepovažoval sa za fyzickú osobu podľa § 11 ods. 7 písm. m) a s).“. Odôvodnenie: Umožňuje sa, aby sa nárok na odpočítateľnú položku neznižoval o obdobia, kedy zamestnanec nemal príjem pre uplatnenie odpočítateľnej položky z dôvodu, že sa považoval za fyzickú osobu podľa § 11 ods. 7 písm. m) a s), napríklad poberal nemocenské, materské, ošetrovné. 3. V čl. I v 4. bode v § 16 ods. 16 v prvej vete sa na konci bodka nahrádza čiarkou a pripájajú sa tieto slová: „ak si zamestnanec uplatnil nárok na odpočítateľnú položku podľa § 23 ods. 6.“. Odôvodnenie: Ide o spresnenie ustanovenia. Vzhľadom na povinnosť zamestnanca v navrhovanom bode 8 v § 23 ods. 6 sa na účely výpočtu preddavku na poistné môže príjem zamestnanca znížiť o odpočítateľnú položku len vtedy, ak si zamestnanec uplatnil nárok na odpočítateľnú položku podľa navrhovaného § 23 ods. 6. 4. V čl. I sa za 8. bod vkladá nový 9. bod, ktorý znie: „9. § 24 sa dopĺňa písmenom m), ktoré znie: „m) písomne alebo elektronicky oznámiť príslušnej zdravotnej poisťovni do ôsmich pracovných dní odo dňa vzniku alebo zániku pracovného pomeru, štátnozamestnaneckého pomeru, služobného pomeru alebo obdobného pracovného vzťahu s odkazom 51) zamestnanca, ktorý má nárok na odpočítateľnú položku podľa § 16 ods. 16 a ktorý sa pokladá za zamestnanca aj z iného dôvodu, vznik alebo zánik pracovného pomeru, štátnozamestnaneckého pomeru, služobného pomeru alebo obdobného pracovného vzťahu odkaz 51) tohto zamestnanca, spôsobom určeným úradom.“. Doterajšie body vládneho návrhu zákona sa primerane prečíslujú. Odôvodnenie: Zavádza sa nová vykazovacia povinnosť pre zamestnávateľa pri zamestnancoch, ktorí majú nárok na uplatnenie odpočítateľnej položky a zároveň sú aj zamestnancami aj z iného dôvodu, napríklad konatelia, alebo majú dohody vykonávané mimo pracovného pomeru. Vykazovacia povinnosť je potrebná, aby zdravotné poisťovne mali všetky údaje pre správne vykonanie ročného zúčtovania poistného. Takže tento pozmeňujúci návrh má štyri body a o všetkých by sa malo hlasovať spoločne a poprosím o jeho podporu. Nech sa páči (rečník podáva predmetný návrh spravodajcovi). Tak. Potom tu mám druhý pozmeňujúci návrh, ktorý sa týka samostatne zárobkovo činných osôb a ktorého podstata je v tom, aby sa samostatne zárobkovo činným osobám zrušila povinnosť platiť poistné na zdravotné poistenie najmenej z minimálneho vymeriavacieho základu. Inými slovami, aby sa zrušil inštitút tzv. minimálneho vymeriavacieho základu pre samostatne zárobkovo činné osoby. Čiže SZČO, či už sú to živnostníci alebo iné osoby, by poistné na zdravotné poistenie platili z toho základu, ktorý im skutočne vyjde z daňového priznania, zo základu dane a nie umelo navýšeného na budúcoročnú minimálnu úroveň 412 eur. Pozmeňujúci návrh, predkladáme ho traja poslanci, takže pozmeňujúci návrh poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Jozefa Mihála, Jany Kiššovej a Lucie Nicholsonovej k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení a o zmene a doplnení zákona č. 95/2002 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov, tlač 1319. Vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení a o zmene a doplnení zákona č. 95/2002 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov, sa mení a dopĺňa takto: 1. V čl. I sa za bod 2 vkladajú nové body 3 až 5, ktoré znejú: 3. V § 13 odsek 8 znie: „(8) Vymeriavací základ poistenca, u ktorého dochádza v rozhodujúcom období postupne alebo súčasne k súbehu platiteľov poistného podľa § 11 ods. 1 písm. a) a b) a poistencov uvedených v § 11 ods. 2, je úhrn vymeriavacích základov podľa odsekov 1 až 7; v období, v ktorom je poistenec považovaný za poistenca podľa § 11 ods. 2 sa do úhrnu vymeriavacieho základu započítava najmenej minimálny základ podľa odsekov 10 a 11 za každý kalendárny mesiac, počas ktorého má platiteľ povinnosť platiť poistné.“. 4. V § 13 odseky 10 a 11 znejú: „(10) Na účely tohto zákona sa minimálnym základom poistenca podľa § 11 ods. 2 rozumie 50 % z priemernej mesačnej mzdy. (11) Minimálny základ podľa odseku 10 sa znižuje o pomernú časť prislúchajúcu k počtu kalendárnych dní, počas ktorých za poistenca platí poistné štát podľa § 11 ods. 7 písm. c), m) a s) alebo počas ktorých sa poistenec nepovažoval za poistenca podľa § 11 ods. 2.“. 5. V § 13 sa vypúšťa odsek 13. Doterajšie odseky 14 až 18 sa označujú ako odseky 13 až 17. Nasledujúce body sa primerane prečíslujú. Druhý bod návrhu. V čl. I sa za bod 3 vkladá nový 4. bod, ktorý znie: 4. V § 16 odsek 8 znie: „(8) Výška preddavku na poistné a) zamestnanca je najviac vo výške určenej sadzbou poistného [§ 12 ods. 1 písm. a)] z päťnásobku priemernej mesačnej mzdy, b) samostatne zárobkovo činnej osoby je najviac vo výške určenej sadzbou poistného [§ 12 ods. 1 písm. c)] z päťnásobku priemernej mesačnej mzdy, c) zamestnávateľa je najviac vo výške určenej sadzbou poistného [§ 12 ods. 1 písm. d)] z päťnásobku priemernej mesačnej mzdy za každého zamestnanca, d) poistenca podľa § 11 ods. 2 je najmenej vo výške určenej sadzbou poistného [§ 12 ods. 1 písm. e)] z minimálneho základu podľa § 13 ods. 10 a 11 a najviac vo výške určenej sadzbou poistného [§ 12 ods. 1 písm. e)] z päťnásobku priemernej mesačnej mzdy, f) poistenca, ktorý má príjem z dividend vyplatených platiteľom dividend, je najviac vo výške určenej sadzbou poistného [§ 12 ods. 1 písm. g)] zo 60-násobku priemernej mesačnej mzdy.“. Nasledujúce body sa primerane prečíslujú. Pokiaľ ide o finančné dopady, nečiním si nárok na presnosť, ale podľa odhadu, je asi 200-tisíc živnostníkov alebo SZČO, ktorí platia zdravotné poistenie z minimálneho základu, a pri predpoklade, ak teda dnes platia 56 alebo po novom 57 eur mesačne, ak predpokladáme, že im poistné v priemere na mesiac klesne o 30 eur mesačne, tak ak to prepočítame, 200-tisíc krát 30, krát 12 mesiacov, šlo by o výpadok príjmov pre zdravotné poisťovne odhadom o 70 mil. ročne. Čiže to je v podstate necelá polovica toho výpadku príjmov, ktorý nám urobí zavedenie odpočítateľnej položky pre zamestnancov. No pokiaľ by sa nás teda ministerstvo financií spýtalo, ako predkladateľov, že ako mienime zafinancovať tento výpadok príjmov v systéme zdravotného poistenia, tak moja odpoveď by bola, no zhruba takisto, ako sa vyfinancuje výpadok 150, 160 mil. pri zavedení odpočítateľnej položky pre zamestnancov. Čiže buchneme sa po brušku, pošúchame sa a na druhej strane nám vypadne 70 mil., ktoré naviac zaplatí štát. Tak zvýšime percento za poistencov štátu, nebude štyri, nebude 4,16, ale bude nejakých 4,30. Dobre. Ďalší, to teda bol druhý pozmeňovací návrh, a teraz tretí. Tretí pozmeňovací návrh sa takisto týka samostatne zárobkovo činných osôb. No a keďže sme si pragmaticky vedomí, že tento druhý, lebo 70 mil. je naozaj veľká suma, tento druhý temer isto neprejde, nezíska podporu, tak skúšame ešte teda dať tretí pozmeňovací návrh, ktorý sa takisto týka samostatne zárobkovo činných osôb, ktorý je veľmi, veľmi mäkučký, a kde ide len a len o to, aby sa im na budúci rok nezvyšovali tie povinné minimálne odvody. Čiže ak sa v tomto roku platí, aby som to presne povedal, ak sa v tomto roku platí mesačne 56 eur 35 centov a v budúcom roku, lebo vieme, koľko to bude v budúcom roku, sa má platiť 57,68 eura, to je teda rozdiel, to je teda rozdiel o nejaké 1,34 euro, 1,33 euro, aby k tomu navýšeniu o 1,33 euro na budúci rok nedošlo. Čiže aby aj na budúci rok zostali tie povinné minimálne odvody pre samostatne zárobkovo činné osoby v rovnakej výške ako pre rok 2014. Rovno teda poviem, že podľa teda mojich skromných prepočtov, nečiním si nárok na presnosť, by to znamenalo výpadok 3 mil. eur, pán minister. Tri milióny eur, to keď sa trošku pohráte v Exceli s nejakými položkami, 3 mil. eur, to by sa snáď dalo niekde nájsť. Takže tu je pozmeňovací návrh poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Jozefa Mihála, Jany Kiššovej a Lucie Nicholsonovej k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení a o zmene a doplnení zákona č. 95/2002 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov, tlač 1319. Vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení a o zmene a doplnení zákona č. 95/2002 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov sa mení a dopĺňa takto, je tam iba jediný bod: V čl. I bod 11 znie: „11. Za § 38ea sa vkladá § 38eb, ktorý vrátanie nadpisu znie: „§ 38eb Prechodné ustanovenia k úpravám účinným od 1. januára 2015. (1) Zamestnanec, ktorý má nárok na uplatnenie odpočítateľnej položky pri výpočte preddavkov na poistné podľa § 16 ods. 8, je povinný túto skutočnosť písomne oznámiť zamestnávateľovi prvýkrát do 25. januára 2015. (2) Od januára 2015 do 31. decembra 2015 je sadzba poistného pre štát 4,16 % z vymeriavacieho základu. (3) Od 1. januára 2015 sa na účely stanovenia minimálneho základu samostatne zárobkovo činnej osoby (§ 13 ods. 10) použije suma 402,50 eura.“.". Čiže vlastne zmena je v tom, že do prechodných ustanovení pridávame ods. 3, podľa ktorého sa aj od 1. januára 2015 ponechá minimálny vymeriavací základ samostatne zárobkovo činnej osoby na aktuálne platnej úrovni 402,50, čiže tie povinné minimálne odvody živnostníkom by sa od januára nezvyšovali o to 1,33 euro. Takže to bol pozmeňovací návrh č. 3. A teraz, ja som teda mal ešte pripravený štvrtý pozmeňovací návrh, aj ste sa mi, kolegovia, ďakujem pekne, naň podpísali, aj bol teda cez aparát Národnej rady rozdaný, predpokladám, do lavíc, ale tento štvrtý návrh nepredkladám. Tento štvrtý návrh sa mal týkať žiakov a študentov počas odbornej praxe, kedy podľa súčasného znenia zákona o zdravotnom poistení pri odbornej praxi študentov a žiakov sa z toho nejakého maličkého príjmu, nejakej symbolickej odmeny, ktorú ten praktikant pri praxi dostane, musia platiť zdravotné odvody. Čiže tento návrh bol vlastne o tom, aby sa tá povinnosť platiť zdravotné odvody z príjmov pri praxi, odbornej praxi zrušila. Ale tento návrh nepredkladáme, a to preto, pretože, a dúfam, že to poviem správne, v legislatívnom procese je návrh zákona o odbornom vzdelávaní z dielne pána už teraz predsedu parlamentu, predtým ministra školstva, pána Pellegriniho, tento je teda v pripomienkovom konaní a v ňom nájdeme zrušenie, alebo respektíve oslobodenie takýchto príjmov praktikantov od dane, čo je veľmi pozitívne, a tým pádom následne automaticky aj od povinnosti platiť zdravotné poistenie. Čiže rešpektujem, rešpektujem, že máme v legislatívnom procese návrh zákona o odbornom vzdelávaní, ktorý je v tomto vlastne ešte lepší, pretože príjmy praktikantov sa nebudú nielenže zodvodňovať, ale nebudú, nebude sa z nich vlastne ani potenciálne platiť daň z príjmov. Čiže tento štvrtý návrh prednesený, pán spravodajca, nie je oficiálne. Ďakujem pekne za pozornosť a bol by som rád, keby teda ten prvý návrh podporu získal, lebo ide o technické zlepšenia, a ak vám leží na srdci ťažký osud slovenských živnostníkov, tak ak už nie ten druhý, tak aspoň ten symbolický tretí pozmeňovací návrh, poprosím v mene 200 – 300-tisíc živnostníkov o vašu podporu. Ďakujem.