Šramko, Ivan, predseda Rady pre rozpočtovú zodpovednosť (2015-10-06):
Ďakujem pekne. Vážení páni poslanci, vážené panie poslankyne, dovoľte mi, aby som uviedol našu správu. Správa o hodnotení plnenia pravidiel rozpočtovej zodpovednosti a pravidiel rozpočtovej transparentnosti každoročne do 31. augusta posudzuje plnenie pravidiel vyplývajúcich z ústavného zákona o rozpočtovej zodpovednosti za predchádzajúci rok. Okrem vyhodnotenia najdôležitejšieho pravidla ústavného limitu na dlh prináša pohľad na ďalšie zákonom stanovené povinnosti, najmä v oblasti poskytovania a zverejňovania údajov a financovania kompetencií samospráv. Eurostat zverejňuje výšku dlhu verejnej správy dvakrát ročne. V apríli roku 2014 oznámil, že dlh Slovenska ku koncu roku 2013 presiahol úroveň 55,4 %, čím sa prekročila tretia hranica definovaná ústavným zákonom. Vplyvom prechodu na metodiku ESA 2010 došlo v októbri toho roku k zníženiu dlhu na úroveň 54,6 % HDP, čím dlh klesol do druhého sankčného pásma. Okrem sankcií viažucich sa k druhému pásmu (predstaviť napríklad opatrenia na zníženie dlhu, zmrazenie platov členov vlády) tak bola vláda povinná rešpektovať dočasne aj sankcie tretieho pásma (t. j. viazanie výdavkov rozpočtu, neposkytovanie dotácií z rezervy vlády a predsedu vlády, predložiť rozpočet s nerastúcimi výdavkami.) Samosprávy sa po znížení dlhu do druhého pásma vyhli povinnosti zostavovať rozpočet na rok 2015 so zmrazenými výdavkami. V porovnaní s rokom 2013 sa v roku 2014 úroveň dlhu znížila o jeden percentuálny bod HDP a dosiahla 53,6 % hrubého domáceho produktu. V rámci dodržiavania požiadaviek ústavného zákona ministerstvo financií viazalo 16. mája 2014 sumu 305 miliónov eur, čo zodpovedá trom percentám výdavkov štátneho rozpočtu podľa stanovenej definície, pozastavilo sa čerpanie rezerv a platy členov vlády boli zmrazené. Vláda predložila Národnej rade návrh rozpočtu na roky 2015 až ´17, ktorý spĺňal požiadavku na nerastúce výdavky v roku 2015 a v rokoch 2016 až ´17 nominálnym nárastom výdavkov proti schválenému rozpočtu na rok 2014. Po zohľadnení vplyvu prechodu na metodiku 2010 bolo pravidlo splnené len v roku 2015, v ďalších rokoch výdavky medziročne rástli. Navyše v rozpočte na rok 2014 boli upravené príjmy z HDP bez toho, aby boli posúdené nezávislým výborom pre daňové prognózy. Aj keď vytvorenie rezervy na strane výdavkov zabezpečilo nulový vplyv na saldo rozpočtu, zvýšila sa tým základňa pre výpočet povolených výdavkov podľa ústavného zákona, čím sa vytvoril priestor na to, aby sa v menšej miere znižovali ostatné výdavky. Po znížení dlhu do druhého pásma povinnosť predložiť rozpočet s nerastúcimi výdavkami prestáva platiť. Vláda dňa 20. novembra 2014 schválila materiál, v ktorom zdôvodnila výšku dlhu a predstavila opatrenia na jeho zníženie. Materiál bol následne prerokovaný Národnou radou. Deklarované opatrenia boli zahrnuté v rozpočte na roky 2015 až ´17, na základe ktorého mal dlh klesnúť do roku 2017 na úroveň 51 % hrubého domáceho produktu. V apríli 2015 vláda predstavila nové strednodobé ciele, ktoré mierne zvýšili prognózu dlhu do roku 2017, najmä ako dôsledok vyšších nominálnych fiškálnych cieľov v roku 2015 až ´17. V horizonte do roku 2018 sa očakáva pokles dlhu na úroveň 49,5 % hrubého domáceho produktu, čo je stále prvé sankčné pásmo. Na medziročný pokles dlhu v roku 2014 a ďalší očakávaný pokles v roku 2015 mali významný vplyv jednorazové opatrenia. Ide najmä o príjmy z privatizácie, zo súkromných dôchodkových fondov, dividendy zo štátnych podnikov nad rámec bežného zisku a využívanie hotovostnej rezervy štátu. Z pohľadu čistého bohatstva Slovenska nedošlo k zlepšeniu, nakoľko pokles dlhu bol financovaný aj poklesom aktív verejného sektora. V horizonte rokov 2011 až ´14 prispeli jednorazové vplyvy k zníženiu dlhu celkom vo výške 2,1 % HDP, v roku 2015 sa odhaduje ich dodatočný príspevok 1,8 % HDP. Z pohľadu požiadaviek ústavného zákona a udržateľnosti vývoja dlhu preto rozpočtová rada vníma negatívne, že od prekročenia prvého sankčného pásma v roku 2012 zatiaľ sa nepodarilo prijať také opatrenia, ktoré by viedli ku znižovaniu dlhu mimo sankčných pásiem. V prípade pravidiel týkajúcich sa samospráv sa sledujú tri oblasti: 1. Či štát finančne kryl straty samospráv. 2. Či došlo k presunutiu nových úloh a kompetencií na samosprávy bez finančného krytia. 3. Výška dlhu samospráv. Rada konštatuje, že štát finančne nekryl straty samospráv, na druhej strane štát selektívne zlepšil hospodárenie vybraných samospráv poskytovaním úverov alebo návratných finančných výpomocí za veľmi výhodných podmienok, nie sú úročené alebo bez zabezpečenia. Z pohľadu dodržiavania pravidiel je potrebné preskúmať najmä tie transakcie, ktoré výrazným spôsobom zlepšia hospodárenie samospráv a predchádzajú tak vzniku platobnej neschopnosti samospráv. V roku 2014 boli poskytnuté úvery mestu Košice a Bratislava. V prípade mesta Žilina došlo k odpusteniu časti úveru, čím sa zadlženie dostalo pod hranicu 60 %, s ktorou sú od roku 2015 spojené sankcie. Zároveň bola splatnosť výpomoci odložená do roku 2016. Pri hodnotení dostatočného finančného krytia nových úloh samospráv vychádza rozpočtová rada z podkladov získaných od ministerstva financií a predstaviteľov samospráv. Na rozdiel od ministerstva financií samosprávy uviedli v stanovisku nekryté výdavky vo viacerých oblastiach, napríklad sociálne služby, aktivačné práce, školstvo, administratíva. Objektívne vyhodnotenie vplyvu presunutých kompetencií na rozpočty samospráv nie je v súčasnosti možné kvôli chýbajúcemu celkovému auditu kompetencií a ich krytia zo strany štátu. Ustanovenie zákona týkajúce sa sankcií pri predložení limitu bude prvýkrát hodnotené v roku 2016. Na rozdiel od limitu na dlh verejnej správy sú dôležitým operatívnym a proticyklickým nástrojom rozpočtu výdavkové limity, v čase silného ekonomického rastu vedú k výrazne rýchlejšiemu znižovaniu deficitu rozpočtu a, naopak, v čase ekonomického spomalenia alebo recesie vytvárajú priestor pre fiškálnu expanziu. Ich zavedenie, aj keď bez konkrétneho termínu, predpokladá ústavný zákon. V porovnaní so správou z augusta 2014 sa situácia nezmenila, legislatívny rámec určujúci postup pri ich výpočte zatiaľ nebol predstavený. Napriek pôvodnému zámeru ministerstva financií pokračovať v diskusii o podobe výdavkových limitov nedošlo v tejto oblasti k pokroku. Ministerstvo financií argumentuje, že verejný limit výdavkov zavedený do národnej legislatívy v rámci implementácie pravidla o vyrovnanom rozpočte zo Zmluvy o stabilite, koordinácii a správe v Hospodárskej menovej únii s účinnosťou od 1. januára 2014 oslabil nevyhnutnosť zavádzať výdavkové limity ako permanentný nástroj riadenia rozpočtu. S ich zavedením v najbližšej dobe sa preto neuvažuje. Podľa názoru rozpočtovej rady existujúci limit výdavkov nespĺňa charakteristiku takéhoto fiškálneho pravidla z viacerých dôvodov. Vo vzťahu k nedostatočným trvalým opatreniam na zníženie dlhu mimo sankčných pásiem limitu dlhu by práve funkčný nástroj limitu výdavkov prispel k rýchlejšej konsolidácii rozpočtu. V rozpočte verejnej správy na roky 2015 až ´17 došlo k zlepšeniu vo zverejňovaní požadovaných informácií. Rozšíril sa monitoring podmienených záväzkov aj na Národnú radu a implicitné záväzky zahrňujú už aj náklady na likvidáciu jadrových zariadení. Prístup ku kvantifikácii daňových výdavkov je zdokumentovaný v samostatnom manuáli. V rozpočte naďalej absentuje analytický pohľad na hospodárenie štátnych podnikov a podnikov s účasťou Fondu národného majetku. Z pohľadu efektívneho uplatnenia ústavného zákona je nedostatkom nerozpočtovanie niektorých príjmov a výdavkov, najmä na mimorozpočtových účtoch. Údaje prezentované v konsolidovanej bilancii za rozpočet nie sú porovnateľné s historickými údajmi, čím stráca táto bilancia informačnú hodnotu. V roku 2014 bola publikovaná súhrnná výročná správa Slovenskej republiky za rok 2013, oproti predošlej správe došlo opätovne k výraznému rozšíreniu poskytovaných údajov a informácií. Správa prvýkrát obsahuje detailnejšiu informáciu o hospodárení najvýznamnejších štátnych podnikov. Od účinnosti ústavného zákona došlo k výraznému zlepšeniu o zverejňovaní informácií o verejných financiách. Rada vníma pozitívne, že dokumenty k rozpočtu verejnej správy a súhrnné výročné správy reagujú na pripomienky a odporúčania rady. Na druhej strane sa ukazuje, že okrem samotného zlepšovania obsahu dokumentov je z hľadiska transparentnosti dôležitý aj proces tvorby a schvaľovania dokumentov. Negatívnym príkladom bol proces schvaľovania rozpočtu verejnej správy na roky 2015 až ´17 v parlamente, napriek tomu, že celé vlády sú definované na úrovni verejnej správy v metodike ESA 2010, návrh rozpočtu je zostavovaný na obdobie najbližších troch rokov, zmeny predložené a schválené v parlamente sa sústredili len na hotovostný štátny rozpočet na najbližší rok. Znamená to, že bez dodatočných informácií od ministerstva financií nebolo možné vyhodnotiť vplyvy na roky 2015 až ´17 v metodike ESA 2010. Ďalším negatívom rozpočtu bolo opätovné navýšenie rozpočtovaných daňových príjmov nad rámec prognózy schválenej výborom pre daňové prognózy. Podľa názoru rady by úprava rozpočtového procesu prispela k zvýšeniu jeho transparentnosti. V prvom rade by bolo potrebné opustiť historicky zažitý spôsob schvaľovania hotovostného štátneho rozpočtu a schvaľovať rozpočet verejnej správy v metodike ESA 2010 s premietnutím zmien na všetky tri rozpočtové roky. Rovnako nezávislé posudzovanie makroekonomických a daňových prognóz by malo byť podmienkou ich zapracovania do zmien v parlamente, čím by sa predišlo arbitrárnemu navyšovaniu príjmov rozpočtu. Jedným z dôsledkov navyšovania príjmov a výdavkov môže byť aj obchádzanie fiškálnych pravidiel a sankcií vyplývajúcich z možného porušenia týchto pravidiel. V neposlednom rade by sa mali všetky dokumenty týkajúce sa rozpočtu zverejniť do 30 dní po schválení parlamentom, podobne ako sa to vyžaduje od ostatných subjektov verejnej správy. Ďakujem pekne.