Mezenská, Helena, poslankyňa NR SR (2013-09-05):
Vážená pani predsedajúca, vážení prítomní poslanci, dovoľte mi, aby som aj ja v bode interpelácie svojou nespokojnosťou reagovala na odpoveď, ktorá mi bola doručená, písomne doručená premiérom Slovenskej republiky Robertom Ficom. Táto moja interpelácia sa dotýkala konkrétnych odpovedí na výstupy, výsledky prehodnotenia situácie emisného kreditného ratingu a podnikateľského finančného rizikového profilu v spoločnosti Slovenský plynárenský priemysel a konkrétne otázky a podnety, ktoré boli v mojej interpelácii uvedené, sa týkali týchto konkrétnych bodov: Po prvé som sa pýtala, či považuje premiér Slovenska za správny prístup zadlžovanie strategicky dôležitej spoločnosti s účasťou štátu a znižovanie jej trhovej hodnoty v mene získania vyšších dividend. To vyplynulo, ako som už uviedla, z výstupov uznávanej medzinárodnej ratingovej agentúry Moody´s. Po druhé som sa pýtala na to, či nebude mať očakávané zadlžovanie spoločnosti, ktoré konštatovala táto medzinárodná ratingová agentúra, negatívny dopad na koncových odberateľov plynu v podobe rastu cien plynu. A do tretice, v poslednom bode som sa pýtala na to, či neohrozí zvyšovanie zadlženosti SPP jeho ekonomickú stabilitu v budúcnosti. V odpovedi, ktorú som od premiéra Roberta Fica získala, môžem konštatovať, že táto odpoveď bola dosť všeobecná, nekonkrétna a nemala dostatočnú výpovednú hodnotu a to z toho dôvodu, že k súvzťažnosti tých obáv o maximalizáciu vyplácania dividend v Slovenskom plynárenskom priemysle napriek existujúcemu vysokému záväzku, nebola posúdená súvzťažnosť tejto maximalizácie snáh k zvyšovaniu zadlženosti spoločnosti. Tejto odpovedi alebo tomuto momentu z predloženej interpelácie sa premiér vyhol, to znamená, že znova poukazujem na tento prázdny priestor, na tento deficit a ak dnes znova vystupujem k obsahu odpovede na moju interpeláciu, je to aj s poukazom na to, aby som konkrétnu odpoveď a zhodnotenie od premiéra získala. Rovnako chcem poukázať na to, že konkrétnu odpoveď na to, čo si máme myslieť, čo si mám myslieť a čo si majú myslieť občania o znížení kreditného ratingu a zhoršení podnikateľského a finančného rizikového profilu, čo si o tomto máme myslieť, k tomuto som tiež nedostala konkrétnu odpoveď. Síce sa toho dotýka premiér vo forme pojmu čiastková korekcia ratingu, avšak táto uznávaná ratingová agentúra poukázala na zníženie a na zhoršenie podnikateľského a finančného rizikového profilu a na zníženie kreditného profilu. Túto vec premiér obišiel a nijakým spôsobom na to nereagoval. Poukázal len na to, že naďalej Slovenský plynárenský priemysel je v pásme investičného stupňa, čo vytvára aj dobré predpoklady na to, aby tie moje obavy pre zvýšenie zadlženia a prenos tejto zadlženosti na zvýšené ceny pre spotrebiteľov plynu, že tieto obavy nie sú dôvodné. Rovnako chcem poukázať, že v odpovedi premiéra na to, že či teda nie sú reálne obavy a kto bude dohliadať na to, akým spôsobom sa bude udržiavať a stabilizovať cena za plyn na trhu, sa tu prenáša v odpovedi premiéra zodpovednosť vlády a premiéra, ktorý na to stále poukazoval, že bude udržiavať a fixovať, stabilizovať ceny plynu, tentokrát v odpovedi prenáša zodpovednosť na Úrad pre reguláciu sieťových odvetví. Moja interpelácia a obsah odpovede nijakým spôsobom nekorelujú, a preto ju znova vraciam do života, avšak už s rozšírením môjho podnetu o včerajšie medializované výstupy, ktoré sa dotýkajú aktuálneho vývoja situácie v SPP a aktuálneho vývoja úpravy vlastníckych štruktúr v ňom. Situácia v Slovenskom plynárenskom priemysle, tak ako to bolo odprezentované aj samým ministrom v utorok na hospodárskom výbore ako odpoveď na môj opakovaný podnet o vykonanie poslaneckého prieskumu, mne pre nekompletnosť, nepresnosť vyjadrení ministra, znova len potvrdila potrebu a akútnosť vykonania podrobného analytického prieskumu. A keď som videla, že teda na hospodárskom výbore hlasovaním a rozhodnutím vládnych poslancov tento poslanecký prieskum stále nebude reálny, opätovne, ako si spomínate, som zaradila moju požiadavku a návrh na sprístupnenie podrobnej analytickej štúdie k vývoju v plynárenskom, v Slovenskom plynárenskom priemysle aj vo forme procedurálneho návrhu a môjho záujmu zaradiť tento bod pre celoplošný význam do bodu terajšieho rokovania Národnej rady. Ako sami dobre viete, opäť vládnymi poslancami tento návrh, ktorý som sa snažila logicky a argumentačne podložiť, nebol schválený. Ja situáciu po tom, ako sa k nej vyjadril sám minister na hospodárskom výbore a ako deň na to, zdá sa mi, že vo veľmi unáhlenom a nátlakovom režime padlo konečné rozhodnutie o usporiadaní vlastníckych štruktúr a vlastníckych pomerov v SPP, takéto riešenie považujem za veľmi neprehľadné, veľmi urýchlené, unáhlené a mne vôbec nedáva istotu, že to rozhodnutie o kúpe celého podielu a zastúpenia štátu v SPP bolo správne. Ako sami dobre viete, a vlastne vychádzam len z mediálne odprezentovaných informácií, keďže k tým oficiálnym zdrojom sa neviem dostať, od marca tohto roku bolo prezentované, že vláda a konkrétne ministerstvo hospodárstva, minister necháva vypracovať odbornú analýzu, odbornú štúdiu, ktorá má ukázať na výhody, nevýhody, rôzne varianty, alternatívy, ako nanovo za súčasných ekonomických a finančných podmienok usporiadať stav a situáciu v SPP tak, aby to bolo výhodné pre štát. No neviem, aký význam malo včerajšie rozhodnutie o tom, že štát získava 100-percentný podiel v tej časti spoločnosti SPP, na ktorej je prenesený dlh, alebo teda záväzok, o ktorom som ja hovorila, že teda – a vychádzam opäť z oficiálnych údajov, z výročných správ SPP – predstavuje objem 2 miliardy eur. Nakoľko je významné pre tento štát získavať 100-percentný podiel práve v tej časti Slovenského plynárenského priemyslu, ktorý je zadlžený a ktorý sa vyznačuje skôr neziskovým charakterom poskytovaných služieb, keďže tam ide viac-menej o predajné aktivity? Nie sú to ziskové odvetvia, nie sú to ziskové časti, ktoré sa vyznačujú ziskovým charakterom, tak ako sa ziskovým charakterom vyznačujú práve dcérske spoločnosti tranzitu a distribúcie. Ja som presvedčená, že ak by štát hral na bránky verejného záujmu, tak by nemal záujem kupovať a neuchádzal by sa o 100-percentný podiel práve záväzkami a neziskovosťou zaťaženej matky, ale by sa napríklad uchádzal práve o dcérske spoločnosti, tranzit a distribúciu, o ktorej všetci vieme, že tvoria zisk. Túto moju interpeláciu chcem rozšíriť aj o požiadavku presného určenia výšky zisku, jeho objemu, pretože registrujem vážnu disproporciu, vážnu nesúrodosť poskytovaných čísel, pokiaľ – ako som už uviedla z výročných správ a k tým jediným ja mám ako k oficiálnym údajom prístup – sa uvádza výška záväzkov 2 miliardy eur. Na utorkovom hospodárskom výbore minister hospodárstva hovoril, že tento, výška týchto záväzkov predstavuje objem 700 miliónov eur. Ak som sa už však pozrela do mediálne prezentovaných článkov, napríklad do Hospodárskych novín, tam už sa vyskytoval údaj, číselný údaj o záväzkoch 120 miliónov eur. Ako rozpornú a protirečivú vnímam mediálne odprezentovanú informáciu samotného predsedu Úradu pre reguláciu sieťových odvetví, ktorý dokonca uvádza, že Slovenský plynárenský priemysel nemá žiadne záväzky. Takže ja by som bola veľmi rada, ak teda už nemám možnosť dostať sa k oficiálnym zdrojom formou poslaneckého prieskumu, tak aby som sa mohla nimi zaoberať v listinnej podobe, aby teda formou interpelácie a mojej opakovane predloženej interpelácie mi bolo jasne povedané, aký je objem záväzkov v SPP. Lebo ja tento údaj nateraz neviem jasne kvantifikovať a nevedia ho kvantifikovať ani rôzne informačné zdroje, ktoré nie sú v tomto údaji zjednotené. Rovnako chcem predniesť moju požiadavku, aby mi bolo vysvetlené a objasnené, aká je štruktúra vzniku týchto záväzkov. Moja interpelácia, alebo aj ústne uznesenie ako návrh, ktorý som predniesla v hospodárskom výbore, smeruje k tomu, aby bola jasne naznačená štruktúra vzniku tohoto záväzku, lebo takéto objasnenie ako podklad, ako materiál ja do dnešného dňa nemám. A nemyslím si, že to zaujíma iba mňa ako poslankyňu, myslím si, že to zaujíma širšiu odbornú verejnosť, odberateľskú verejnosť, ktorá môže na základe takejto nejednoznačnej a nejasnej situácie mať reálne obavy o to, že dôjde k zvýšeniu ceny plynu, aj keď sám premiér vo svojej odpovedi na moju interpeláciu mňa ako poslankyňu ubezpečuje, že nemám mať obavy, ceny plynu sa nebudú zvyšovať. Avšak ja môžem veriť tomu, že v tomto volebnom období sa zvyšovať nebudú, ale možno ak raz táto vláda skončí, ja som zvedavá, na koho a ako sa prenesú takéto enormne vysoké záväzky tejto spoločnosti. Neviem si predstaviť, akým spôsobom sa tieto záväzky vysporiadajú. Aj keď minister na hospodárskom výbore sa snažil ubezpečovať, že aj ku kompenzácii takto vzniknutej, takto vzniknutého objemu záväzku môže dôjsť, napríklad predajom existujúcich zásob, mám obavy, či vôbec k predaju týchto zásob môže dôjsť, keď už teraz sa znížila spotreba plynu. Takže aj toto je jedna z požiadaviek, ktorú by som, ak teda nemám možnosť dostať sa k samostatnému výkonu poslaneckého prieskumu, tak toto je požiadavka, ktorú si žiadam v tejto rozšírenej interpelácii zodpovedať. No a ja som presvedčená, že za vývoj situácie v SPP by mal premiér znášať aj politickú zodpovednosť, pretože – ako som už predtým naznačila -, ak došlo k vzniku záväzku, o ktorom ja nemám podrobnejšie informácie, začalo k nemu dochádzať práve v čase nástupu prvej Ficovej vlády, kedy od roku 2007 sa nad rozmer oprávneného zisku vyplácali mimoriadne dividendy a za tieto dividendy a za to, akým spôsobom sa použili, budeme zrejme v strednodobom a dlhodobom horizonte, ako tí, ktorí tento plyn odoberajú, zrejme niesť následky. Takže poprosím vás, alebo teda kompetentných, ja už neviem, dnes tu nesedí ani minister hospodárstva, nie je tu ani premiér, aby sme neponižovali význam prednesených interpelácií len na formálne splnenú požiadavku písomných odpovedí, alebo aby ste, tak ako tieto otázky konkrétne predkladám, zrejme nielen ja ako poslankyňa, ale aby ste nám konkrétne zodpovedali obsahom to, na čo sa pýtame. Ďakujem.