P. Hrušovský, predseda NR SR: (2004-01-23):
Diskusia o nevyhnutnej zmene rokovacieho poriadku prebiehala už niekoľko rokov, aj v minulom volebnom období bezprostredne po tom, ako sme prijali veľkú zmenu Ústavy Slovenskej republiky a mnohé ustanovenia v rokovacom poriadku vzhľadom na túto zmenu ústavy sa stali obsolétnymi a bolo treba premietnuť tieto zmeny do nášho rokovacieho poriadku. Druhý dôvod, ktorý viedol navrhovateľov, bol ten, že počas aplikácie rokovacieho poriadku sa ukázali mnohé jeho ustanovenia ako zlé, často sme na schôdzi Národnej rady nevedeli prekonať isté procedurálne problémy, ktoré rokovací poriadok neriešil tak pregnantne, žeby neboli minimálne vyvolávali isté polemiky, či sa rokovací poriadok nedá vyložiť aj tak, aj tak, a po tretie, a to by som považoval za najdôležitejšie, je záujem, aby sme po našom plnoprávnom členstve do Európskej únie vytvorili na úrovni parlamentu jeden odborný profesionálny orgán, ktorý by bol akýmsi partnerom vlády pri prerokúvaní otázok európskej politiky. To sú hlavné dôvody, ktoré navrhovateľov viedli pri predložení novely rokovacieho poriadku. Počas prípravy som vytvoril široký priestor na odbornú, ale aj politickú diskusiu, bola vytvorená pracovná komisia, ktorú viedol pán poslanec Ivanko, v ktorej boli zástupcovia všetkých parlamentných poslaneckých klubov, ktorá sa schádzala nepravidelne, ale vždy tak, že tie rokovania boli vecné, a vyvrcholením práce tejto komisie je predložený návrh novely rokovacieho poriadku, ktorý, aj keď sa zdá byť obsahom príliš veľký, tak vecne reaguje na mnohé zmeny, ktoré som už povedal, ktoré vyplývajú z poslednej novely ústavy. Ide navrhovateľom v prvom rade o to, aby sme sa pokúsili skvalitniť rokovanie Národnej rady a mnohé ustanovenia, ktoré boli, ako som spomenul, pomerne široko možné vyložiť, sme formulovali precíznejšie, aby nevyvolávali množstvo sporov v Národnej rade. Navrhujeme pevne stanoviť termíny hlasovaní v Národnej rade, tak ako sme ich začali aplikovať už za posledné mesiace alebo na posledných schôdzach rokovania Národnej rady, takisto chceme zjednodušiť aj prezentáciu poslancov nie spôsobom takým ako doteraz, ale využitím hlasovacej techniky. Nanovo navrhovatelia ponúkajú upraviť problematiku hodiny otázok, aby sa stala trošku atraktívnejšou, aby povedzme členovia vlády nezneužívali túto hodinu otázok nato, že pomerne dlho, niekedy až zbytočne odpovedajú na položené otázky poslancov, preto sme stanovili časový limit na odpoveď jednotlivých členov vlády na tri minúty, a ďalej umožňujeme poslancom, aby po odpovedi ešte mohli poslanci položiť ministrovi ďalšiu otázku, ak nebudú s odpoveďou spokojní. Ďalej chcem, aby sa v Národnej rade obmedzil počet hlasovaní, ktoré aj pri prerokúvaní zákonov v prvom čítaní treba urobiť, napríklad pri prideľovaní jednotlivých zákonov na prerokovanie výborom, určiť gestorský výbor, ako aj lehotu. Túto kompetenciu navrhovatelia dávajú do právomoci predsedu Národnej rady s tým, že ak sa niektorý poslanec nestotožní s jeho rozhodnutím a bude žiadať prerokovať okrem toho vo výbore, ktorému je pridelený, aj vo svojom, tak sa bude táto požiadavka akceptovať ako samozrejmá a bude ju predseda Národnej rady musieť automaticky rešpektovať. Toľko k tým zmenám, ktoré sú najpodstatnejšie v tej časti normatívnej a tú, o ktorej zrejme budeme viesť najväčšiu diskusiu, je zriadenie výboru pre európske záležitosti. Priznám sa, že aj počas prípravy novely rokovacieho poriadku v odbornej komisii boli najväčšie diskusie práve o tomto návrhu. Predpokladám, že využijeme čas medzi prvým a druhým čítaním na to, aby sme ešte sa pokúsili niektoré nezodpovedané otázky na tento návrh si vysvetliť v odbornej diskusii, nie politickej. Som presvedčený, že tento návrh, ktorý máte predložený, je dobrý, pomôže skvalitniť prácu Národnej rady, ale aj uľahčiť prácu vám pri prerokúvaní návrhov, ako aj pri príprave na rokovanie či už vo výboroch, alebo v pléne. Preto sa uchádzame o vašu podporu. Ďakujem pekne.