Šíbl, Jaromír, poslanec NR SR (2023-05-05):
Vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, vážený pán predsedajúci, vzhľadom na to, čo odznelo v doterajšej rozprave, na začiatku svojho vystúpenia dávam návrh, aby Národná rada Slovenskej republiky hlasovala o tom, že tento návrh zákona vráti predkladateľovi na dopracovanie podľa § 73 ods. 3 písm. a) rokovacieho poriadku. A teraz by som len stručne prebehol niektoré zásadné pripomienky, ktoré boli vznesené aj ministerstvom životného prostredia, aj odbornou verejnosťou k uvedenému návrhu. Jedna zo zásadných pripomienok sa týkala poplatkov. Sčasti je to riešené pozmeňovacím návrhom pani poslankyne Zity Pleštinskej, takže to by som preskočil. Potom otázka informačného systému. Úrad do dnešného dňa nevytvoril ani zadanie na tento informačný systém a nebolo začaté ani jeho verejné obstarávanie. Čiže v súčasnosti nie je jasné, kto bude mať právo nakladať s informáciami v tomto informačnom systéme ani komu bude tento informačný systém patriť. V novele zákona č. 200/2022 o územnom plánovaní sa zavádza tzv. digitálny obraz Slovenska ako referenčná databáza údajov, ktorého vytvorenie bude stáť pravdepodobne desiatky miliónov, možno viac. V súčasnosti teda nie je jasné, kto bude majiteľom toho digitálneho obrazu. Digitálny obraz má byť pritom povinne používaný pri územnom plánovaní a povoľovaní. Fyzické aj právnické osoby budú mať povinnosť odovzdávať údaje do tohoto systému. De facto tento systém vznikne ako konkurencia pre súčasný kataster a myslíme si, že naozaj to neslúži k efektívnemu míňaniu prostriedkov štátu. Ďalším okruhom problémov je presun kompetencií zamestnancov a majetku z Ministerstva dopravy Slovenskej republiky na Úrad pre územné plánovanie a výstavbu, ktorý by mal byť aj špeciálnym stavebným úradom. To však neplatí v prípade stavieb, ktoré podliehajú procesu posudzovania vplyvov na životné prostredie. V zákone č. 201/2022 Z. z. o výstavbe je stanovené, že v prípade stavieb podliehajúcich posudzovaniu vplyvov na životné prostredie presun kompetencií stavebného úradu na Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky. Napriek tomu v tomto návrhu zákona sa novelizujú dopravné zákony – cestný, dráhový, letecký – takým spôsobom, že na Úrad pre územné plánovanie a výstavbu Slovenskej republiky sa prenášajú kompetencie súčasných špeciálnych stavebných úradov Ministerstva dopravy Slovenskej republiky pre diaľnice, železnice, letiská vrátane delimitácie majetku, záväzkov či zamestnancov. Čiže napríklad hoci také diaľnice má podľa nového zákona povoľovať ministerstvo životného prostredia, úrad si preberá všetkých zamestnancov vrátane majetku z existujúceho stavebného úradu na Ministerstvo dopravy Slovenskej republiky pre diaľnice. Nie je teda zrejmý vzťah k stavbám, ktoré podliehajú posudzovaniu vplyvov na životné prostredie, pre ktoré podľa § 6 ods. 1 písm. e) zákona č. 201/2022 o výstavbe má byť špeciálnym stavebným úradom práve Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky. Takýchto nezrovnalostí je v návrhu viacej. Ďalším problémovým bodom je zrušenie tzv. zadania ako základného nástroja územného plánovania. Do zákona č. 200/2022 o územnom plánovaní bola na základe výsledkov rozporových konaní vložená povinnosť mať ako podklad pre územný plán tzv. zadanie. Toto zadanie definuje základné štruktúry územného plánu, napríklad stabilizácia hranice lesa, zelených plôch, rozvoj obce a podobne. Každé zmeny a doplnky pritom musia byť v súlade so zadaním. Bez takéhoto zadania by sa mohla napríklad vedľa obytnej štvrte kedykoľvek zadefinovať napríklad nová priemyselná zóna. Napriek tejto dohode novela navrhuje, že toto zadanie už nebude záväzným podkladom pre vypracovanie zmien a doplnkov územnoplánovacej dokumentácie. Ďalším veľkým okruhom problémov aj zdrojom problémov je zrušenie záväznosti podkladov v oblasti pamiatkovej starostlivosti a ochrany životného prostredia. Predkladaný návrh navrhuje zrušiť záväznosť týchto podkladov v oblasti životného prostredia a pamiatkovej starostlivosti v celom procese územného plánovania, čo ako možno s istotou očakávať, bude mať fatálne dôsledky či už na ochranu pamiatok, alebo na ochranu životného prostredia vrátane prírodných hodnôt. Ďalším okruhom závažných problémov je vynechanie obcí z celého stavebného konania. Schválený zákon o výstavbe okrem toho, že odoberá stavebné úrady obciam, tak im dokonca ani neumožňuje sa v stavebnom konaní vyjadriť, nakoľko už nie sú viac dotknutým orgánom. Ich jediným vyjadrením má byť tzv. stanovisko k súladu s územným plánom. Pritom práve obec má zvyčajne najlepšie vedomosti o miestnych pomeroch a je preto nevyhnutné, aby napríklad pri veľkých stavbách, líniových stavbách, ako sú stavby diaľnic a podobne, mala možnosť pripomienkovať celý stavebný návrh. V tejto súvislosti je problém aj tzv. pohlcovanie ostatných stavieb tzv. hlavnou stavbou, keďže súčasný návrh stavebného zákona stanovuje, že ak stavebný zámer obsahuje viacero stavieb, rozhodnutie o povolení stavby vydá ten stavebný úrad, ktorý je príslušný na rozhodnutie o hlavnej stavbe. Ostatné stavebné úrady majú v tomto konaní postavenie len dotknutého orgánu. Hlavnou stavbou je stavba, ktorá určuje účel stavebného zámeru. Toto je v zásade ťažko akceptovateľné, skôr by som povedal neakceptovateľné, nakoľko napríklad prípojky vody, kanalizácie, čistiarne odpadových vôd, pozemné komunikácie, železničné prípojky a iné špeciálne stavby v súčasnosti teda podľa tohoto návrhu nemôžu byť povoľované všeobecným stavebným úradom len z toho dôvodu, že sú súčasťou inej stavby, napríklad priemyselného podniku. Z uvedených dôvodov aj z dôvodov nerešpektovania dohôd, ktoré boli pri schvaľovaní predchádzajúcich zákonov, ktoré som spomínal v oblasti územného plánovania a výstavby, dávam návrh, ktorý som hovoril na začiatku. Ďakujem. Skončil som.