J. Laššáková, poslankyňa: (2004-03-02):
Podľa predkladateľa je cieľom novely a vo veľmi stručnej dôvodovej správe vytvorenie  trojstupňovej sústavy súdnictva, ktorá zabezpečuje jeho funkčnosť tak, aby vytvárala dobré podmienky na výkon súdnictva v prospech občanov a súčasne je zo strany štátu financovateľná v dostatočnej miere. Toto je ako hlavné zdôvodnenie v dôvodovej správe. Optimalizácia súdnej sústavy, vymožiteľnosť práva, reforma súdnictva a ich dopady na efektívny výkon súdnej moci boli a sú predmetom odborných diskusií už od druhej polovice roku 2003, keď vláda schválila uznesenie optimalizácie súdnej sústavy. Práve s ohľadom na uvedenú skutočnosť je prekvapujúce, že predkladateľ v dôvodovej správe sa vôbec nezmieňuje o stanovisku Súdnej rady, prípade sudcovských rád a ďalších odborných organizácií k predloženému návrhu zákona, o ktorom rokujeme. Dovolím si pripomenúť, že podľa čl. 141a Ústavy Slovenskej republiky v spojení s § 4 ods. 1 písm. f) zákona č. 185/2002 Z. z. o Súdnej rade, Súdna rada zaujíma stanoviská k návrhu všeobecne záväzných právnych predpisov upravujúcich organizáciu súdnictva a konanie pred súdmi. Vzhľadom na závažnosť zmien, ktoré novela po jej prípadnom schválení v Národnej rade prinesie, absenciu stanoviska Súdnej rady považujem za závažnú a poprosím vás, pán minister, aby ste nám vysvetlili a odpovedali, či bola Súdna rada požiadaná o také stanovisko, aké bolo jej stanovisko a prečo ste ho nepriložili k predloženému návrhu zákona. Domnievam sa, že práve podľa § 4 ods. 1 písm. f) zákona toto stanovisko malo byť priložené. Ja sama, ale aj ďalší poslanci, ktorí vystúpili v rozprave, vieme o stanoviskách, ale myslím si, že pri takom závažnom návrhu zákona, o ktorom rokujeme, by toto stanovisko plus stanoviská ďalších odborných profesijných organizácií mali byť, aby sme sa vedeli správne rozhodnúť. V rámci svojho vystúpenia by som sa chcela ďalej venovať samotnému predmetu navrhovanej úpravy. Podľa predkladaného návrhu zákona sa s účinnosťou od 1. septembra tohto roku zavedie na Slovensku trojstupňová sústava všeobecného súdnictva, v rámci ktorej sa prenesie zjednodušene povedané všetka agenda, všetka prvostupňová agenda na okresné súdy, odvolacia agenda na krajské súdy a Najvyšší súd bude súdom dovolacím a zjednocujúcim súdnu prax. V rámci trojstupňovej sústavy všeobecného súdnictva budú súčasne na prvom stupni vytvorené prvostupňové všeobecné súdy s osobitnou pôsobnosťou. Ďalej návrh novely predpokladá zrušenie krajských súdov v Trnave a v Trenčíne a predpokladá aj zrušenie trinástich okresných súdov. Aby sme mohli zodpovedne posúdiť a prijať rozhodnutie o počte okresných a krajských súdov a o ich personálnom obsadení sudcami a administratívou, považujem za dôležité najskôr vyriešiť presun kompetencií, aby bolo zrejmé, ako sa zvýši zaťaženie na jednotlivých okresných a krajských súdoch. O tom si myslím, že všetci účastníci, a teda všetci vystupujúci hovorili. Podľa môjho názoru predtým, ako postúpime návrh zákona do druhého čítania, a pevne verím, že sa tak nestane, by sme mali poznať zmeny procesných predpisov upravujúcich spôsoby súdneho konania, to znamená zmeny Občianskeho súdneho poriadku, Trestného poriadku a z toho vyplývajúcich reálnych očakávaní počtu súdnych vecí, ktoré jednotlivé stupne súdov budú riešiť. Ďalej by sme mali poznať prepočet súdnej agendy a personálne obsadenie týchto súdov po presune kompetencií, z ktorej by vyplynulo, ktoré súdy by bolo vhodné zrušiť. Po ďalšie, spôsoby riešenia, možnosti presunu časti sudcov Najvyššieho súdu na krajský súd, prípadne z krajských súdov na okresné súdy. Návrh, ktorý je uvedený v § 14 ods. 2 prechodných a záverečných ustanovení tohto návrhu zákona  nie je podľa môjho názoru v súlade s čl. 148 Ústavy Slovenskej republiky, podľa ktorého sudcu možno preložiť na iný súd len s jeho súhlasom alebo na základe rozhodnutia disciplinárneho senátu, pričom rozhodovanie o pridelení a preložení sudcu patrí podľa čl. 141a Ústavy Slovenskej republiky do pôsobnosti Súdnej rady. Samotné zrušenie krajských súdov v Trnave a v Trenčíne neumožní personálne doobsadenie okresných súdov vo zvyšných krajoch, v rámci ktorých tiež dôjde k presunu vecí na súdy prvého stupňa. Navrhované riešenie sa preto javí ako nekoncepčné, ktoré nezefektívni konanie na súdoch v rámci Slovenska a nezefektívni a neurýchli súdne konanie ani v Trnavskom a v Trenčianskom regióne. Krajské súdy sú základnými článkami správneho súdnictva. Možno preto považovať za diskrimináciu dvoch z ôsmich samosprávnych krajov, ak by tieto samosprávne kraje nemali súdne orgány v systéme orgánov kraja, kým ostatné samosprávne kraje by disponovali úplnou štruktúrou štátu vrátane krajských súdov. Krajský súd v Nitre, kam má patriť obvod terajšieho Krajského súdu Trnava a Krajský súd v Žiline, kam má patriť obvod terajšieho Krajského súdu Trenčín, nie sú vybavené ani budovami, ani personálne pripravené už teraz existujúcu agendu vybavovať. Hrozí preto možnosť značných prieťahov v konaní, lebo nebude možné obsadiť tieto krajské súdy dostatočným počtom kvalifikovaných odvolacích súdov. Uvedeným postupom môže utrpieť aj plynulé vybavovanie vecí nielen v Trnave a v Trenčíne, ale aj v Nitrianskom a Žilinskom regióne. Navyše stavebné práce súvisiace s rekonštrukciou budov si vyžiadajú nemalé finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu, ktoré by sa mali využiť efektívnejšie. O ďalšom financovaní a nákladoch na reformu sa nebudem zmieňovať. Z dôvodovej správy nám tiež nie sú zrejmé kritériá, ktoré predkladateľ určil na posudzovanie, ktoré okresné súdy zostanú a ktoré sa navrhujú zrušiť a z čoho sa vychádzalo pri stanovení obvodov okresných súdov. Napríklad podľa návrhu Obvodného súdu vo Veľkom Krtíši bude do jeho obvodu patriť aj Veľký Krtíš, aj Krupina, pričom z hľadiska štátnej správy a sídiel obvodných úradov patrí Krupina do obvodu Zvolen. Myslím si, že aj viacerí poslanci už na túto tému diskutovali, takže ja chcem upozorniť na tú skutočnosť, že aj v rámci Banskobystrického kraja sú také nezrovnalosti, kde výkon štátnej správy a výkon súdnictva patrí do iných obvodov. Možno súhlasiť s názorom, že malé súdy, kde sú traja sudcovia, kde nemožno dodržať špecializáciu, sú nefunkčné a nákladné, ale pre objektívne posúdenie by sa vyžadovalo, aby poslanci mali vecnú, jasnú a presvedčivú argumentáciu na zdôvodnenie potreby zrušenia konkrétneho okresného súdu. Zvlášť citlivo je potrebné vyhodnocovať špecifiká daného obvodu, akými sú napríklad dostupnosť súdu z hľadiska infraštruktúry, cestného  spojenia, ale hlavne s prihliadnutím na ústavné práva občanov zakotvené v článku 46 a v nasledujúcich Ústavy Slovenskej republiky. Na záver si kladiem otázku, ako si ju kládlo mnoho mojich predrečníkov. Odstráni predložený návrh zákona toľko proklamované a očakávané odstránenie prieťahov v konaní? Zlepší vymožiteľnosť práva? Alebo sa obdobne ako reforma štátnej správy stane ďalšou formou destabilizujúcou súdnictvo so sprievodným chaosom a vážnym zdrojom neporiadku? Vzhľadom na všetky tieto uvedené skutočnosti prikláňam sa k tým, ktorí dali procedurálny návrh, aby sa vrátil návrh zákona predkladateľovi na dopracovanie, a pokiaľ ten návrh v parlamente neprejde, poslanci Smeru nepodporia tento predložený návrh. Ďakujem za pozornosť.