R. Kaliňák, podpredseda vlády a minister vnútra SR: (2010-02-11):
Táto vláda prevzala tie úrovne spotrebných daní za pohonné látky, ktoré nastavila vláda predchádzajúca, pričom sme za celé štvorročné obdobie ani raz nezvýšili spotrebnú daň na naftu tak, ako sa to často robilo za prechádzajúcich vlád. Nedá mi, aby som v tejto súvislosti nereagoval na kritiku našich opozičných kolegov, najmä z SDKÚ – DS. Podľa nich sme mali k zníženiu spotrebných daní pristúpiť už dávno, vraj vzhľadom na výraznejšie prekročenie minimálnej úrovne stanovenej Európskou úniou, ako aj vzhľadom na pozitívny vývoj ekonomiky v predchádzajúcich rokoch. Ja sa pýtam, prečo tak neurobili oni, keď boli vo vláde. Prečo tak neurobili v čase hospodárskej konjunktúry, ktorú zažívala ich vláda rovnako niekoľko rokov? Aké morálne právo majú vykrikovať tí, ktorí za roky svojho pôsobenia šesťkrát zvýšili spotrebnú daň na naftu v celkovej výške až o 83 %? Podľa celosvetového rebríčka cien pohonných hmôt spoločnosti Deutsche Gesellschaft für Technische Zusammenarbeit ešte v roku 2006 bola napríklad cena nafty na Slovensku ôsma najvyššia zo 171 krajín. Občania Slovenska platili spotrebnú daň vyššiu, ako vyžaduje legislatíva Európskej únie. Čo vtedy robili tí, ktorí dnes majú politické problémy, populisticky vyhlasujú, že nielen daň z nafty, ale aj z benzínu by sa mala znížiť? Už zrejme zabudli na to, že Smer – sociálna demokracia ešte v opozícii päťkrát predložil návrh na zníženie spotrebnej dane z minerálnych olejov, na základe ktorého by došlo k zníženiu cien pohonných hmôt. Táto naša snaha však bola stranami vtedajšej vládnej koalície vždy zmarená. Teda táto vláda je kritizovaná, že neznížila skôr túto daň, ale vraj až pod akýmsi tlakom dopravcov. Často sa aj v tejto poslaneckej sále hovorí o zodpovednosti. Mohla vláda znížiť daň skôr? Z hľadiska svojej zodpovednosti za stav verejných financií nemohla. Rok 2007 bol referenčným rokom pre plnenie konvergenčných kritérií na zavedenie eura. Ak sme si postavili ako jednu z priorít zavedenie eura, nemohli sme si v čase posudzovania zrelosti Slovenska zaviesť euro dovoliť dvoj-, či trojmiliardový výpadok verejných príjmov. V roku 2008 sa začala a v roku 2009 naplno prebiehala finančná a hospodárska kríza. Mohli sme si to dovoliť v týchto rokoch? Toto je o tej zodpovednosti, ktorou často argumentuje najmä opozícia. Splnili sme sľub, ktorý sme dali svojim voličom – návrh na zníženie spotrebnej dane z minerálnych olejov sme dostali do Národnej rady a parlament ho schválil. Dnes si Slovensko môže dovoliť znížiť spotrebnú daň z nafty z 0,48 eura za liter na 0,36 eura aj preto, že tento výpadok bude kompenzovaný mýtom, ktoré však nie je náš výmysel, ale širšia európska požiadavka. Z hľadiska občanov ide o neutrálny krok. Cenou nafty by sa mal vynulovať dopad zavedenia nového mýtneho systému na ceny tovarov a služieb v Slovenskej republike. Zamerali sme sa teda na to, aby sa zvyšné náklady autodopravcov neprejavili negatívne v peňaženke občanov. Zároveň chceme eliminovať aj vysoké ceny nafty pre domácnosti. Pri vypracovaní vládneho návrhu sme vychádzali z ceny nafty v zahraničí a súčasne sme rešpektovali aj politiku Európskej únie. Od začiatku februára vďaka tomuto nášmu kroku už tankujú motoristi naftu lacnejšie zhruba o 13 centov za liter, čo v starých korunách znamená približne 4 koruny. Na Slovensku tak podľa údajov Európskej únie klesla cena nafty najviac spomedzi všetkých členských krajín únie, pričom táto pohonná látka v 8 štátoch dokonca ešte, naopak, zdražela. Kým donedávna slovenskí motoristi, keď tankovali naftu napríklad v Českej republike, ušetrili na litri jednu až dve české koruny, teraz sa karta obrátila. Nafta je dnes u nás lacnejšia, nielen ako v Českej republike, ale aj ako v Maďarsku a dostala sa na úroveň cien v Rakúsku. Slovnaft začal predávať lacnejšiu naftu na svojich vyše 200 čerpacích staniciach už od 3. februára, hneď, ako vyčerpal staré zásoby, na ktoré sa vzťahovala ešte pôvodná spotrebná daň. Predpokladáme, že takto bude postupovať každý distribútor a predajca a celý proces sa ešte urýchli a čoraz viac našich motoristov bude tankovať túto pohonnú látku na Slovensku. Vážené dámy a páni, po tom, čo vládny návrh na zníženie spotrebnej dane z minerálnych olejov prešiel hladko legislatívnym procesom na pôde Národnej rady Slovenskej republiky, lacnejšia nafta sa začína premietať i do znižovania cien prepravy. Jednou z prvých kuriérskych spoločností na Slovensku, ktorá na to reagovala, bola firma DPD, Direct Parcel Distribution SK, s. r. o. Podľa mojich informácií od 1. marca 2010 pristupuje táto spoločnosť k zavedeniu degresívnej palivovej prirážky, čo bude mať priamy vplyv na zníženie ceny prepravných a doručovateľských služieb. Považujú totiž, ako sa vyjadrili, za férové znížiť náklady svojim zákazníkom, keďže znížením spotrebnej dane došlo k takému významnému poklesu ceny nafty. Možno očakávať, že tento krok bude nasledovať aj ich konkurencia. Znížená cena nafty by sa mala odraziť aj na nižšej cene cestovných lístkov v autobusovej doprave. Autobusová firma Slovak Lines Bratislava už oznámila, že plánuje ceny upraviť smerom dole po prvých faktúrach za mýto, kedy prepočítajú presné dopady na ich náklady a porovnajú ich s úsporou na spotrebnej dani. Zníženie cien lístkov by sa malo týkať diaľkových liniek, prímestské spoje nezlacnejú, pretože po zavedení mýta ani nezdraželi. Lacnejšiu naftu ocenia aj v tisíckach domácností, kde touto surovinou kúria, čo mnohým našim občanom v čase globálnej hospodárskej krízy určite pomôže. Na druhej strane treba poukázať na to, že zníženie spotrebnej dane z nafty sa odrazí v príjmovej časti štátneho rozpočtu. V žiadnom prípade však vláda Slovenskej republiky nedopustí, aby sa to prejavilo v redukcii sociálnych programov. Dnes sotva možno dať presný odhad výpadku. Zatiaľ to vychádza tak, že výpadok by mohol dosiahnuť 60 až 102 mil. eur v tomto roku, 70 až 117 mil. eur v roku 2011 a 85 až 132 mil. eur v roku 2012. Či to tak bude naozaj, záleží aj od toho, či a v akom množstve budú našu lacnejšiu naftu kupovať autodopravcovia z okolitých štátov a či predovšetkým aj naši dopravcovia budú do zásoby tankovať hlavne u nás doma. Českí autodopravcovia napríklad už avizovali, že kupovať lacnejšiu naftu nebudú už len v Španielsku, Luxembursku, v Poľsku či v Rakúsku, ale, samozrejme, na rade je teraz aj Slovensko. Niečo z výpadku pokryjú aj prvé výnosy mýta. Chýbajúce peniaze v rozpočte chceme ale rozhodne nájsť úsporami v spotrebe štátu. Určite k tomu prispeje aj zlúčenie viacerých ministerstiev a zmenšenie ich počtu o dve. Pripomeniem len, že 1. júla tohto roku zanikne ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja a ministerstvo životného prostredia. Ich agendy prejdú pod iné rezorty, ktorých bude po novom 12. Redukciou počtu ministerstiev by sa malo ušetriť zhruba 11,6 až 13,3 milióna eur, ale aj ostatné ministerstvá budú musieť šetriť na vládnej spotrebe, aby sme deficit verejných financií udržali na stanovenej úrovni. Predpokladaný výpadok financií považujeme však iba za konzervatívny odhad. Konečný dopad na verejné financie môže byť aj pozitívny. Vážené dámy a páni, napriek tomu, že celosvetová hospodárska kríza, s ktorou nikto v čase nášho nástupu do vlády nerátal, nám mnohé veci skomplikovala, nikto nemôže povedať, že by táto vláda ľuďom znižovala sociálny štandard. Aj v tom je novela zákona o spotrebnej dani z minerálneho oleja prínosom pre občanov. Zodpovedne musím povedať aj to, že nehádžeme krátko pred parlamentnými voľbami populistické udičky takého charakteru, že treba zmeniť celý daňový a odvodový systém. Vláda Slovenskej republiky už niekoľkokrát pritom vyhlásila, že reformu samotného daňového systému, predovšetkým jeho zjednodušenie, v zásade nevylučuje. To ale už bude úlohou pre budúci vládny kabinet, pričom všetko sa bude odvíjať predovšetkým od stavu a vývoja ekonomiky Slovenska v nasledujúcich rokoch. Skončil som, pán predsedajúci.