Mezenská, Helena, poslankyňa NR SR (2012-09-14):
Takže ako som už v prvom čítaní uviedla, tak zopakujem aj v druhom čítaní a je to k tomuto zameraniu nastavený aj samotný pozmeňujúci návrh, ktorý si dovolím pred vami prečítať. Za dôležité v úprave a v navrhovanom návrhu zákona o ochrane spotrebiteľa považujeme rozčleniť a rozlišovať, teda zadefinovať niektoré pojmy, ktoré v samotnom zákone absentujú. Ide o zadefinovanie a rozlíšenie pojmov „zraniteľný“ a „priemerný spotrebiteľ“. Rovnako tak navrhujeme, aby sa zaviedol inštitút mimosúdneho konania. A taktiež aby sa zaviedol opravný prostriedok pre spotrebiteľa, ktorý v súčasnosti pri zamietnutej reklamácii predajcov, v mnohých prípadoch, ktorí dôvodia stanoviskami, ktoré nespĺňajú náležitosti odborného posudku a zdôvodnenia, ktorými dôvodia pri zamietnutí reklamácie a pri ktorých sa spotrebiteľ nemá možnosť odvolať. Takže aby som veľmi nezdržiavala, dovolím si tento pozmeňujúci návrh prečítať. 1. V čl. I sa vkladá nový bod, ktorý znie: V § 2 sa za písmeno a) vkladajú nové písmená b) a c), ktoré znejú: „b) zraniteľným spotrebiteľom je fyzická osoba, ktorá je ťažko zdravotne postihnutá, v dôchodkovom veku alebo vo veku nižšom ako pätnásť rokov, c) priemerným spotrebiteľom je fyzická osoba, ktorá je bežne informovaná a primerane pozorná a obozretná,“. Odôvodnenie: Pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon o ochrane spotrebiteľa a o zmene zákona č. 372/1990 o priestupkoch v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony, sa dopĺňa a rozširuje definícia spotrebiteľa o pojmy „zraniteľný spotrebiteľ“ a „priemerný spotrebiteľ“. Hoci sa pojem priemerného spotrebiteľa viackrát vyskytuje v samotnom texte zákona, nie je tento pojem zadefinovaný v úvodných ustanoveniach. Toto zadefinovanie a delenie je nevyhnutné z hľadiska aplikačnej praxe, nakoľko nemožno hľadieť na každého spotrebiteľa rovnako. Definícia pojmu priemerný spotrebiteľ vychádza z výkladu tohto pojmu podávaného aj Súdnym dvorom Európskych spoločenstiev, ktorý ho bežne používa pri svojej rozhodovacej praxi v sporoch ohľadne spotrebiteľov. Sú tu uvedené aj konkrétne ustanovenia, verím, že ich nemusím čítať. V jednotlivých jazykových verziách sa však vymedzenie pojmu priemerný spotrebiteľ mierne odlišuje. Kým české a francúzske verzie citovaných rozsudkov používajú pre vymedzenie pojmu priemerný spotrebiteľ formuláciu „bežne informovaný“, tak rozsudky v anglickom jazyku používajú pojem „dobre (riadne) informovaný“. Slovenský preklad je v tomto smere nejednotný a vo svojej terminológii používa všetky tri pojmy: bežne, dobre, riadne informovaný. Navrhovateľka sa pri formulácii predmetnej definície pridŕža terminológie, ktorá je v slovenskej jazykovej verzii citovaných rozsudkov najfrekventovanejšia a zároveň najviac vystihuje obsah pojmu, ktorý sa má využívať na účely zákona o ochrane spotrebiteľov. 2. V čl. I sa vkladá nový bod, ktorý znie: V § 2 písmeno n) navrhujem úpravu, ktorá znie: „n) odborným posúdením je vyjadrenie znalca alebo stanovisko vydané autorizovanou, notifikovanou alebo akreditovanou osobou alebo stanovisko osoby oprávnenej výrobcom na vykonávanie záručných opráv. Odborné posúdenia a stanoviská musia mať vždy písomnú podobu. Odborné posúdenie znalca, ktoré má formu a náležitosti znaleckého posudku, má vyššiu dôkaznú hodnotu ako stanovisko osoby oprávnenej výrobcom na vykonávanie záručných opráv. Stanovisko osoby oprávnenej výrobcom na vykonávanie záručných opráv nemožno považovať za ekvivalentné k stanovisku alebo posudku autorizovanej, notifikovanej alebo akreditovanej osoby.“. Doterajšie body sa navrhujú následne prečíslovať. Zdôvodnenie: Cieľom navrhovanej úpravy je zaviesť hierarchiu a odstupňovať vecnosť a exaktnosť rôznych foriem posudkov a odborných vyjadrení. Odborné posúdenie znalca alebo posudok autorizovanej, notifikovanej alebo akreditovanej osoby má vždy vyššiu dôkaznú hodnotu ako stanovisko osoby oprávnenej výrobcom na vykonávanie záručných opráv. Taktiež je nevyhnutné, aby všetky odborné vyjadrenia a posudky mali písomnú formu, a to z dôvodu odbúrania prípadných nejasností a spochybnení medzi predajcom a spotrebiteľom pri následnom riešení sporu. 3. V čl. I navrhujeme vložiť nový bod, ktorý znie: V § 2 sa za písmeno zc) vkladá nové písmeno zd), ktoré znie: „zd) mimosúdnym riešením sporov je činnosť, pri ktorej osoby zúčastnené na sporovom konaní pomocou mediátora alebo združenia riešia spor, ktorý vznikol z ich zmluvného vzťahu alebo iného právneho vzťahu.“. Doterajšie body sa taktiež navrhujú následne prečíslovať. Zdôvodnenie: Navrhovaná úprava má za cieľ implementovať vymedzenie pojmu mimosúdneho riešenia sporov do zákona č. 250/2007 o ochrane spotrebiteľa a nakoľko táto definícia mimosúdneho riešenia, nakoľko táto definícia v znení terajšej úpravy zákona sa nenachádza ani v navrhovanom, ani v predloženom návrhu. Prekladateľ doplňujúceho návrhu chce touto cestou vysvetliť spotrebiteľovi pojem mimosúdneho riešenia sporu a upozorniť ho na túto možnosť. 4. V čl. I navrhujeme za druhý bod vložiť nový bod, ktorý znie: V § 11 sa za odsek 3 vkladá nový odsek 4, ktorý znie: „(4) Pri osobe zraniteľného spotrebiteľa je predávajúci povinný zabezpečiť taký stupeň informovanosti, aby zraniteľný spotrebiteľ porozumel predmetnému obchodnému vzťahu.“ Zdôvodnenie: V praxi častokrát dochádza k situácii, keď osoba zraniteľného spotrebiteľa vstúpi do obchodného vzťahu z dôvodu zlej informovanosti alebo využitia klamlivých či neúplných informácií zo strany predávajúceho. Nakoľko sa jedná o osobu, ktorá si vyžaduje vyšší stupeň informovanosti a odbornej starostlivosti o zákazníka ako priemerný spotrebiteľ, predávajúci má povinnosť prihliadať na túto skutočnosť a zabezpečiť lepšiu informovanosť takejto osoby, aby nedochádzalo k situácii, keď takáto osoba uzavrie obchodný vzťah z dôvodu nedostatku informácií alebo pre ňu nesprávne podaných informácií. 5. V čl. I za druhý bod vložiť nový bod, ktorý znie: V § 18 ods. 6 sa na konci pripájajú tieto vety: „Odborný posudok je relevantný iba vtedy, ak obsahuje opis stavu výrobku, výrok o stave výrobku a zdôvodnenie vyjadrených výrokov a tvrdení. Ak odborný posudok neobsahuje zdôvodnenie, považuje sa za neplatný. V prípade, ak spotrebiteľ nedostal kópiu odborného posudku alebo iného odborného vyjadrenia, je predajca povinný toto posúdenie spotrebiteľovi pred vybavením reklamácie predložiť a umožniť mu, aby sa mohol k nemu vyjadriť.“ Zdôvodnenie: Prekážkou riadneho vybavenia reklamácie je aj nepresné a nedostatočné vymedzenie pojmu „relevantné odborné posúdenie“. V zákone o ochrane spotrebiteľa nie je presne určené, aké kritériá a náležitosti má posúdenie obsahovať. V mnohých prípadoch sa v aplikačnej praxi pri predajcami zamietnutých reklamáciách stretávame s obsahom odlišných posudkov od niekoľkých rozdielnych znalcov, prípadne s kategorickými závermi bez akéhokoľvek zdôvodnenia. Posúdenia v mnohých prípadoch s predajcom previazaných určených osôb spotrebiteľom dokonca ani nie sú predkladané. Spotrebiteľ si ich obsah nemá možnosť prečítať, nieto ešte preveriť, či navyše podať k nim vecnú námietku. Často sú spotrebiteľom predkladané závery len z vizuálnych prehliadok a mnohokrát s evidentne subjektívnym a neverifikovateľným charakterom. 6. V čl. I sa za druhý bod navrhujeme vložiť nový bod, ktorý znie: Za § 18 sa vkladá § 18a, ktorý znie: „§ 18a (1) Voči odbornému posudku alebo vyjadreniu vypracovanému predajcom je spotrebiteľ oprávnený podať do 7 dní odvolanie. Včas podané odvolanie má v reklamačnom konaní odkladný účinok. (2) Odvolanie podáva spotrebiteľ u predajcu, ktorý napadnuté rozhodnutie v reklamačnom konaní vydal. Predajca je povinný do 15 dní od podania odvolania rozhodnúť o odvolaní a vyjadriť sa k nemu. (3) Ak aj napriek odvolaniu má spotrebiteľ pochybnosti o rozhodnutí, ktorým predajca ukončil reklamačné konanie, je spotrebiteľ oprávnený riešiť spor mimosúdnou cestou. Súdnemu konaniu nevyhnutne predchádza mimosúdne riešenie sporu. Na súd sa možno obrátiť len vtedy, ak sa spor nevyriešil mimosúdne.“ Zdôvodnenie: Zavádza sa týmto navrhovaným ustanovením nový § 18a, ktorý bližšie upravuje problematiku odvolania v reklamačnom konaní. Cieľom predkladateľa je zaviesť inštitút odvolania v reklamačnom konaní, ktorý umožní spotrebiteľovi do 7 dní od oznámenia výsledku odborného posudku zo strany predajcu podať odvolanie. Taktiež sa ustanovuje lehota 15 dní pre predajcu, aby o predloženom odvolaní rozhodol a vyjadril sa k nemu. Spotrebiteľ je chránený aj možnosťou podať odvolanie voči takému rozhodnutiu, a to s požiadavkou mimosúdneho riešenia sporu. Počas celého tohto obdobia pretrváva odkladný účinok voči rozhodnutiu zo strany predajcu. Snahou predkladateľa je využitie alternatívneho riešenia sporu, ktoré by predchádzalo súdnemu konaniu, čím by došlo k pružnejšiemu riešeniu sporu. Takýto návrh bude mať efekt najmä v prípadoch nízkopredmetných sporov. Vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, ja vás veľmi pekne prosím, aby sme v záujme zamedzenia partikulárnych vstupov do otvoreného zákona, zákona o ochrane spotrebiteľa, tieto vecné pripomienky a pripomienky, ktoré som predniesla už v prvom čítaní a ktoré sú skutočným odrazom aplikačnej praxe zložitého vymáhania spotrebiteľského práva, veľmi pekne vás prosím, aby ste v záujme spotrebiteľskej verejnosti tento pozmeňovák vzali na vedomie a ho podporili. Ďakujem vám pekne.