Vetrák, Milan, poslanec NR SR (2023-05-25):
Tak som sa poberal, že ešte mobil si pôjdem zobrať, ale to teraz nepotrebujem. Začnem teda... (Reakcia z pléna.) Netreba, netreba, potom si ho pôjdem zobrať. Tak ešte raz. Hovoríme o novom zákone o preukazovaní príjmov a pôvodu príjmov a majetku. Novým preto, lebo ide o alternatívny spôsob, akým je možné sfunkčniť inštitút preukazovania pôvodu príjmov a majetku. Tí, ktorí sa o to viac zaujímate, viete, že dnešný zákon je postavený na, na tom, že ten pôvod alebo pátranie po tom pôvode majetku a príjmov sa robí prostredníctvom orgánov činných v trestnom konaní, ale to nie je jediný spôsob, akým sa to dá robiť. Aj v štátoch, alebo teda v Európskej únii je viacero štátov, ktoré, ktoré vlastne pátrajú po pôvode alebo vyšetrujú pôvod príjmov a majetku prostredníctvom daňových úradov. Už len keď sa pozrieme k našim susedom do Českej republiky, tak tam to robia práve prostredníctvom daňových úradov a nimi je aj inšpirovaná, primárne nimi je inšpirovaná táto novela zákona, ale ak by sme chceli mať troška si rozšíriť obzory a mať troška lepší prehľad, tak rovnako je to aj v Bulharsku, Dánsku, Estónsku, Litve, Lotyšsku, Maďarsku, Nemecku a Poľsku. V Španielsku takisto poznajú inštitúty pomôcok a rôzneho... metód kontumačného stanovenia dane, teda inými slovami, pokiaľ sa nevedia dopátrať k základom dane, z ktorého by vyrátali výšku, tak idú na tie špecifické spôsoby prostredníctvom pomôcok alebo odhadu. Akurát, že v Španielsku sa to nevyužíva na, na šetrenie o pôvode príjmov a majetku, ale poznajú tam takisto tieto techniky. Bez ohľadu na to: raz, dva, tri, štyri, päť, šesť, sedem, osem... osem krajín plus Česká republika, čiže deväť štátov Európskej únie v Únii rieši pôvod príjmov a majetku, pokiaľ sú tam nejaké podozrenia a vážne dôvodné podozrenia, prostredníctvom daňových úradov, nerobí to prostredníctvom orgánov činných v trestnom konaní. A takýmto spôsobom je nastavený aj návrh zákona. Bol už predkladaný aj počas minulých volebných období. Žiaľ, a môžme sa domnievať, že prečo tomu tak bolo. Bývalá vládna koalícia či už SMER, resp. HLAS, alebo aj tie ďalšie strany, SNS a podobne, nemali k tomu buď vzťah, alebo aj zámerne takýto návrh zákona nechceli prijať. Pritom bol to práve pán Fico, ktorý v roku 2010 s veľkou pompou ohlasoval, že prijali sme nový zákon o pôvode, o preukazovaní pôvodu majetku, akurát na základe toho zákona sa v zásade nič významné nikdy nezistilo. A žiadny, žiadna osoba, ktorá aj mala nelegálne príjmy a majetok, podľa toho zákona nikdy nebolo potrestaná. Je nám jasné, že toho roku 2010 a ten stav pretrváva, je tu niečo nesprávne nastavené, je tu niečo nefunkčné. Takto sa aj tento zákon zvykne označovať, ako nefunkčný. A hovorí sa o sfunkčnení. Otázka je, či má zmysel sfunkčňovať ten zákon z roku 2010, ktorý ide cez orgány činné v... teda ktorý rieši tie veci prostredníctvom orgánov činných v trestnom konaní. My si myslíme, že je namieste vyskúšať tú cestu, ktorá zvolila, ktorú zvolila Česká republika a ktorá celú problematiku rieši prostredníctvom daňových úradov. Ako by to teda v praxi vyzeralo? Pokiaľ podáte daňové priznanie a daňový úrad buď na základe podnetu, tu ale upozorňujem, že ten podnet nemôže byť anonymný, to musí byť riadny podnet, aby teda sa nám tu nestalo, že (povedané so smiechom), že si tu budú vypisovať ľudia, milióny ľudí na druhý milión ľudí, že podali zlé daňové priznanie. Jednoducho musí to byť riadne odôvodnený podnet a musí byť jasné, kto ho podáva a voči komu smeruje. Tak to je prvý prípad, kedy daňový úrad začne šetrenie. A druhý prípad je vtedy, keď to urobí z vlastnej iniciatívy. Nakoniec všetci vieme, že daňové úrady si pozerajú tie daňové priznania. Mnohým z nás z času na čas aj príde nejaká nezrovnalosť, ktorú treba dotiahnuť. Niekto nezaplatí preddavok, niekto iný tam povedzme neuhradí nejak, nejak tú daň, ktorú mal, alebo iné nezrovnalosti. Čiže máme tu už funkčnú štátnu správu, ktorá vie, čo s tým má robiť, keď dostane daňové priznanie. No a v prípade, že koná úrad z vlastnej iniciatívy na základe podnetu a zistí, že ten rozdiel medzi príjmami toho daného človek, tej danej osoby, či už fyzickej, alebo právnickej, a medzi tým, čo vykázala v tom daňovom priznaní, viac ako 133-tisíc eur, v Čechách je to 5 mil. českých korún, na porovnanie. Čiže ak je to viac ako 133-tisíc eur tak vyzve danú osobu, aby sa vyjadrila k tým dôvodným podozreniam, ktoré daňový úrad má. Môže tak spraviť daňový úrad aj v prípade, že zistí u danej osoby tie tzv. neobvyklé obchodné operácie alebo nejaké finančné operácie. To je pojem, ktorý všetci asi dobre poznáme zo zákona o praní špinavých peňazí, že v takom prípade tam nemusí byť ten rozdiel 133-tisíc eur, ale vždy to musí byť dôvodné podozrenie. Dôvodné podozrenie nie je neznámy pojem, nie je to nikde definované, ale nemôže to byť hocijaké podozrenie. Je to inštitút, s ktorým daňový úrad aj orgány činné v trestnom konaní pracujú veľmi dlhodobo. Čiže musí ísť o dôvodné podozrenie. Nepôjde o čokoľvek, čo si niekto zmyslí, a aby ne... aby sa nekonalo svojvoľne. Pokiaľ sa stane, že na základe tej výzvy ten daňový subjekt nedokáže hodnoverne preukázať, že to, čo tvrdí v daňovom priznaní, je pravdivé, legitímne, a tu len pripomínam, že v daňovej, v daňovom konaní platí obrátené dôkazné bremeno, to je niečo, čo je výhoda daňového konania oproti trestnému konaniu, keďže aj v trestnom konaní je to možné, ale vždy je to spochybňované. Pri tom daňovom konaní to spochybňovanie nikdy nebolo a platí, platilo tam vždy obrátené dôkazné bremeno, teda ten daňový subjekt musel preukazovať to, čo tvrdil, takže pokiaľ sa to nepodarí daňovému subjektu preukázať, tak môže, môže daňový úrad vyzvať tú osobu, alebo nieže môže, ale vyzve ju na dodanie súpisu majetku. My to voláme súpis majetku. V Českej republike sa to volá prehlásenie o majetku. V zásade ide o také, ide o takú obdobu majetkového priznania, ktorú podávajú verejní funkcionári. Ale nejde o plošný, nejde o plošný inštitút. Ide o selektívne vybraný inštitút voči tým, ktorým, voči ktorým je dôvodné podozrenie, že nadobudli nelegálny majetok alebo príjem. No a po tom, ako ten súpis bude odovzdaný daňovému úradu, tak daňový úrad celú vec prešetrí. Pokiaľ sa stane, že... alebo pokiaľ všetko beží tak, ako má, že daňový subjekt spolupracuje, ale teda zistilo sa, že tam boli nezrovnalosti, na ktorý prišiel ten samotný úrad, no tak dostane penále vo výške 60 % z tej sumy, o ktorú ide. Tu len upozorňujem, že penále je penále a, samozrejme, ten daňový subjekt si do musí dodaniť, tú sumu. To znamená, že ak je napríklad 19 % daň a dostane k tomu 60-percentné penále, tak jednoducho z tej sumy príde o... o ten súčet. Pokiaľ by nespolupracoval, napríklad nedal by súpis alebo inak by obštruoval celé to konanie, tak je mu možné udeliť pokutu, udeliť penále vo výške 80 %. To znamená, že pokiaľ je tam dodanenie 19 % a je tam 80 % penále, tak z tej sumy, ktorú nepriznal pôvodne, a navyše nespolupracoval, tak z tej sumy príde o 99 % tej sumy. Pokiaľ by to daňové zaťaženie bolo vyššie, tak sa uplatní korekčný mechanizmus a, samozrejme, zoberie sa mu tá suma celá, lebo viac ako 100 % asi ťažko by niekto vedel zobrať. To len na vysvetlenie toho mechanizmu, ako by fungoval. Nie je to žiadna novinka. Funguje to tak aj v Českej republike, akurát tam nie sú nastavené tie sumy penále na 60 a 80, ale na 50 a 100 %, čiže... a platí to tam niekoľko rokov. Čo ešte v zákone upravené, a teda ak by bol prijatý takýto zákon, a teda aby nedochádzalo k dvojitému trestaniu v tej istej veci, tak, samozrejme, by sa muselo upustiť od terajšej metódy preukazovania pôvodu majetku, a teda ten terajší zákon z roku 2010 by musel byť zrušený, a preto ho aj rušíme. Teda navrhujeme zrušiť. To znamená, že by sa len prešlo na inú metódu preukazovania pôvodu majetku. No a posledná vec, ktorú chcem ešte uviesť, že v Českej republike v prípade, že sú nejaké nepravdivé údaje v tom samotnom prehlásení o majetku, u nás sa to teda volá súpis majetku, tak je možné v zmysle, je možné začať aj trestné stíhanie. Je to, ak sa nemýlim, paragraf... buď 227, alebo 277, nemám to teraz pri sebe, českého trestného zákona, ktorý za také konanie daňového subjektu, teda ak klame v tom súpise majetku alebo prehlásení o majetku podľa českej právnej úpravy, tak je možné udeliť trest odňatia slobody do jedného roka alebo zákaz činnosti. To my tuná, to my tu neupravujeme. Ale v prípade, že by väčšina parlamentu sa zhodovala na tom, že treba aj túto vec nejakým spôsobom dotiahnuť, ako je to v Českej republike, tak nám nič nebráni pozmeňujú... dať pozmeňujúci návrh k novele Trestného zákona, ktorá prešla do druhého čítania, a upraviť to tam. Zatiaľ, jak som to len tak rýchlo prehliadačom prebehol dneska, že či tam také niečo je v tej novele Trestného zákona, nevidel som to tam. Asi ani nebol dôvod, keďže ministerstvo spravodlivosti neriešilo sfunkčnenie zákona o preukázaní pôvodu majetku. A naozaj som sa snažil v tomto svojom prejave sústrediť na... vec... vecne komunikovať, lebo, samozrejme, táto téma by sa dalo aj čisto politicky rozoberať, ale nechcem to robiť, lebo chcem vás jednoducho presvedčiť o tom, že toto je aj odborne spracovaný materiál. Samozrejme, dá sa dolaďovať, ak by prešiel do druhého čítania, tak si ešte riadne raz sadneme so šéfom Finančnej správy, prejdeme si to, aby to aj v praxi náhodou niekde nám nevystreľovalo, že by to tam niekde vybuchovalo. Ja zatiaľ také informácie nemám. A že tá, že... a myslím si, že všetci chceme, aby sme tu mali nejaký funkčný nástroj na zisťovanie pôvodu príjmov a majetku, tých nelegálnych príjmov a majetku. Je to aj záujem Európskej únie, je to záujem aj Slovenska. Nechceme, aby sa tu prali špinavé peniaze a podobne, a môžme si teraz úplne dať preč tú politiku, lebo áno, aj medzi politikmi môžu byť ľudia, ktorí sa dopúšťajú takejto činnosti. A nechcem to teraz personifikovať, lebo neprospelo by to veci, ak chceme naozaj mať funkčný nástroj, tak to chcem viesť vo vecnej rovine a by som vás chcel preto požiadať, hlavne tých, ktorí máte k tomu vzťah, aby ste podporili postúpenie tohto návrhu zákona do druhého čítania. Ďakujem pekne.