D. Lipšic, podpredseda vlády a minister spravodlivosti SR: (2004-12-09):
Dovolím si ale vyjadriť sa bližšie k vystúpeniu pani spravodajkyne, najskôr k jej námietke, že bola veľká polemika o novom zákone v médiách. Rozhodne bola. V konkurze fungujú mnohé skupinové záujmy a mnohým z nich sa navrhovaný zákon nepáči. Ale keď hovoríme o odbornej verejnosti, tak jedna z najreprezentatívnejších asociácií zamestnávateľov – podnikateľov Republiková únia zamestnávateľov vydala vyhlásenie, kde oceňuje prístup ministerstva spravodlivosti k otázke zákona o reštrukturalizácii. „Výstupom činnosti tejto skupiny,“ citujem z jej vyhlásenia, „sa stal spoločný materiál obsahujúci pripomienky k zákonu o konkurze a reštrukturalizácii, s podstatnou časťou ktorých sa ministerstvo v závere stotožnilo.“ To je odpoveď na pripomienku pána poslanca Abelovského ohľadom počtu pozmeňujúcich návrhov. To boli návrhy, ktoré iniciovali podnikatelia, to nie sú návrhy ministerstva spravodlivosti. A kľudne zákon môže byť aj bez nich, ale po korektnej diskusii my sme s nimi súhlasili. Trochu ma fascinuje niekedy kritika ministerstva spravodlivosti, že je neústupné, že neakceptuje pozmeňujúce návrhy. A potom keď ich akceptujeme, tak to tiež nie je dobré. Treba si vybrať formu a spôsob kritiky, najmä aby bola konzistentná. Čo sa týka definície insolvencie a predĺženia, ktorú spomenula pani poslankyňa Laššáková, platný právny stav nie je o nič lepší. My sa ho práve snažíme vylepšiť. A po diskusiách práve s podnikateľmi sme prišli k riešeniu, ktoré je vyjadrené v informácii a ktoré sa týka § 3. Keď bola vytvorená pracovná skupina s podnikateľmi, tak členovia pracovnej skupiny zdôraznili, že je nevyhnutné, a s tým ja súhlasím, aby podnikateľ vedel presne určiť moment, kedy nastáva jeho úpadok tak, aby vedel riadne a včas splniť svoje zákonné povinnosti, ktoré s tým súvisia. V diskusii tiež odzneli stanoviská, ktoré poukázali na to, že navrhované znenie pojmu predĺženia, ktoré je viazané len na splatné záväzky, nezodpovedá ekonomickej realite a určuje moment predĺženia z ekonomického pohľadu príliš benevolentne. Z týchto dôvodov rezort spravodlivosti po zasadnutí pracovnej skupiny, kde boli asociácie podnikateľov, zorganizoval neformálne stretnutie so zástupcami ministerstva financií a účtovníkmi z KPMG, s ktorými sme o tomto probléme diskutovali s nastolením otázky, či možno z účtovného pohľadu presne vymedziť predĺženie a platobnú neschopnosť, teda insolvenciu tak, aby tieto definície zodpovedali ich všeobecnému významu a ich posudzovanie bolo nespochybniteľné. Výsledkom stretnutia bol záver, že je možné definície pojmov predĺženia a platobnej neschopnosti viazať na účtovníctvo podnikateľa, avšak nie bezvýhradne, nakoľko niektoré účtovné hodnoty nezodpovedajú skutočnému stavu. Ide najmä o tzv. podriadené pohľadávky a tzv. trhové zhodnotenie majetku podnikateľa. Uvedený záver platí aj k vymedzeniu pojmu insolvencie, keď neschopnosť splniť splatné záväzky možno cez účtovné položky vo všeobecnosti vymedziť ako podiel účtovnej hodnoty krátkodobých záväzkov a účtovnej hodnoty krátkodobého majetku. Ako najvhodnejšie sa následne ukázala taká možnosť, aby sa za základ pri posudzovaní predĺženia a insolvencie vzalo účtovníctvo podnikateľa a následne aby sa urobili jednotlivé korekcie vo vzťahu k niektorým účtovným položkám. Uvedený postup však vyžaduje rozsiahlejšiu právnu úpravu s pojmami, ktoré sú špecificky užívané v účtovných predpisoch. Z toho dôvodu sa ako najvhodnejšie riešenie navrhlo upraviť presné vymedzenie pojmov predĺženia a insolvencie podzákonným právnym predpisom, s čím pracovná skupina súhlasila. Ale musím povedať, že ak sa upustí od tohto riešenia, tak budú pojmy predĺženia a insolvencie definované súdnou judikatúrou, ako je tomu tak teraz. Čiže k žiadnej zmene nepríde. (Hlasy z pléna.) Áno, a ten cieľ sme si kládli správne. A preto navrhujeme aj jeho riešenie. Čo sa týka pripomienky pani poslankyne Laššákovej, že nie je lehota pre poskytnutie súčinnosti dlžníka, tak v informácii je pozmeňujúci návrh, podľa ktorého tam lehota zavedená je. A to je bez zbytočného odkladu, čo je zaužívaný právny termín a je vyjadrený pre § 5 návrhu zákona. Čo sa týka procedurálneho návrhu pani poslankyne, zabudla len spomenúť, že gestorský výbor nakoniec neodhlasoval vrátenie veci na prepracovanie. To hovorím len na spresnenie a doplnenie parlamentnej procedúry. K počtu pozmeňujúcich návrhov som sa vyjadril. Sú reflexiou našich diskusií práve so združeniami podnikateľov. Z legislatívneho odboru, myslím, len polovica z toho, čo spomínal pán poslanec Abelovský, bola vôbec uplatnená, to hovorím tiež, aby sme hovorili presne. Ale dovoľte mi na záver, pán predsedajúci, sa vyjadriť k pripomienkam viacerých poslancov, že treba s tým ešte počkať a ešte nenastal čas schválenia novej úpravy. Na Slovensku prebiehajú manipulované konkurzy. Sú v nich rovnaké osoby, rovnaké firmy, rovnakí správcovia, rovnakí znalci a za zlomkové hodnoty sa rozpredávajú miliardové hodnoty obchodných spoločností. A teraz ja sa pýtam: Kedy nastane čas prijatia novej právnej úpravy? Keď už prebehne cez konkurzy tretia vlna privatizácie? Vtedy bude ten správny čas? Teraz je ten správny čas. A preto chcem požiadať vás, všetkých poslancov, ktorým záleží na transparentnom konkurznom konaní, na tom, aby neboli manipulované konkurzné konania, aby ste podporili návrh zákona, ktorý má práve tento cieľ. Ďakujem.