P. Hrušovský, podpredseda NR SR: (2002-07-03):
M. Cagala, poslanec: Vážený pán predsedajúci, vážení členovia vlády, kolegyne, kolegovia, dovoľte i mne, aby som argumentoval, prečo som sa podpísal pod dokument na odvolanie predsedu vlády Slovenskej republiky. Keďže som čítal alebo keď nám bol do lavíc daný vládny program tejto vlády, som si povedal, že chvalabohu je dobrý a ak len polovicu z toho táto vláda splní, budem prvý, čo poďakujem tejto vláde, že urobila krok k tomu, že Slovensko pokročilo o nejaký ten krôčik ďalej oproti roku 1998. Žiaľbohu, nestalo sa tak, opak je pravdou, argumenty povedal pán kolega Jasovský, tak ako aj nakoniec pán predseda Dzurinda priznal. Analyzoval som, prečo to asi tak nebolo. Jednoducho preto, že opäť nastala otázka, prvoradá všetkých členov vlády, privatizácia, privatizácia, privatizácia. Z toho nastali kauzy, kauzičky, rozpory medzi samotnými členmi vlády, medzi jedenásťčlennou koalíciou a to boli hlavné dôvody, prečo sa tak stalo, ako sa stalo. Keď nám bolo vytýkané, spomeniem niektoré argumenty v rokoch 1994 – 1998, bola vytýkaná oblasť privatizácie, boli to najmä tri veci, o ktoré malo zahraničie záujem. Bola to VSŽ-etka, bola to Nafta Gbely, Piešťanské kúpele. O ostatné veľký záujem zo zahraničia nebol. Nakoniec dobre viete, ako dopadlo všetko, tak, že na tieto firmy, ktoré sa kupovali, nehovorím o cenách, boli brané úvery, a preto mohli byť tieto firmy reprivatizované a opäť sú predané tam, kde táto vláda chcela. Keď však zoberiem na pravej strane teraz privatizáciu, telekomunikácie, SPP, Transpetrol, energetiku a banky, to je 10- až 50-násobne väčší objem zdrojov, ktoré mohli pritiecť do tejto kasy, a nepritiekli. Prečo? Teraz sme predali pod cenu, predtým sme predávali za ceny, o ktoré má niekto záujem. Teraz sa predalo pod cenu. Dokumentujem ďalej. Chyby pri predajoch, nebudem hovoriť o telekomunikáciách, to je doména pána kolegu Jasovského, spomeniem SPP a cena za 49% predaných akcií. Súhlasil by som s vyhlásením vlády, že 49% akcií sa predalo za tú sumu, môžem polemizovať veľká - nízka suma, nech však zverejní táto vláda dokument a zmluvy, ktoré sú, takzvané transakčné dokumenty, kde je priznaný denný manažment nadobúdajúcim majiteľom a kde je takisto trojpercentná opcia na kúpu za výhodných podmienok ďalších akcií. A to je práve to, o čom chcem hovoriť, že mohli predať 90% akcií SPP a získať 400 miliárd Sk. To je pravda, pán minister Harach, iný variant nie je možný ani argumentácia žiadna iná. Takisto energetika. Nehovorím o percentách predaja, ja súhlasím s tým, že potrebujeme zahraničný kapitál, aj keď zatiaľ predaj nebol, žiadna investícia, alebo bol to len bohapustý predaj, ale by som v živote nepredal rozvodné siete. Predal by som spolu rozvodné siete aj s výrobnými závodmi. Čo sa môže stať momentálne? Cena energie vo svete je nižšia možno, ako vyrábame my, s tým súhlasím a sa môže stať, že zahraničie bude mať siete rozvodné a nebude kupovať energiu ani z Mochoviec, ani z Bohuníc, ani z Vojan, ani z iných našich závodov a stane sa, že tie závody nám ostanú nanič, ostanú nám nepredajné a samozrejme nepredajné potom, nevýhodné, možno, že sa zatvoria. Preto by som chcel argumentovať, že tu je práve ten problém, ktorý Česi riešili inak, mohli sme sa poučiť, Česká republika predala spolu energiu, dohromady, a to je práve náš problém, na ktorý by som chcel v krátkosti upozorniť. Hovorili sme o tendroch na kúpu vlakových súprav, ja poviem o jednom tendri, o ktorom dobre viem, tender na kúpu autobusov. Hanebný tender, verím že ešte sa k tomu vráti aj NKÚ, pretože podvod bol spáchaný v jednej, jedinej veci, ktorá je dokumentovaná, že sa povedalo, že sa budú montovať autobusy v PPS Detva a že a Karosa bude brať ďalej nápravy z PPS Detvy. Žiaľbohu, ani jedno nie je pravda, ani druhé nie je pravda. V PPS Detva sa montovali len kolesá, sedačky, možno zrkadlá, ostatné bolo dovážané z Karosy a dnes už ani nápravy neberie Karosa z PPS Detvy, pretože ich berie zo svojho závodu alebo podniku, ktorý privatizoval Karos, t. j. z firmy Renault. Takisto bol to podvod v tendri, ktorý verím, že bude zverejnený a bude takisto dokumentovaný. Päťdesiattisícový rozdiel, o čo nižšie sa Karosa ponúkala pod ceny slovenských autobusov, slovenských výrobcov autobusov sú hanebné a práve tu je jeden z problémov, o ktorom chcem takisto povedať, že takisto je to smerované do ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácii. Takisto je zarážajúca zmena dodávateľa v poslednej chvíli, na dodávku technológie na tunel Branisko, a preto dnes tunel Branisko mešká a neviem, čo vláda povedala, že aspoň proklamačne otvorí tunel pred voľbami krátko, že otvorí tunel aspoň takou propagačnou jazdou, pardon, ani k tomu možno nepríde, lebo technológia, ktorá tam bola dávno predtým projektovaná, sa preprojektovávala a dnes mešká a nielen mešká, ale je drahšia ešte, ako bola tá projektovaná. Ďalší problém... a ten tender súvisí takisto s ministerstvom dopravy, pôšt a telekomunikácii, kde takisto sú ľudia, ktorí sú blízki terajšiemu predsedovi vlády. Beriem, že vstup do Európskej únie a NATO pokročil v istom štádiu, je však potrebné povedať, že dosiaľ stále nemáme dopadové štúdie, ktoré hovoria o tom, ako, kedy a v ktorom kroku čo máme očakávať. Samozrejme, že chceme ísť do únie, ale chceme tam ísť tak, aby sme neboli u nich hanbou a boli v únii riadnym členom, tak ako sú okolité štáty, ako sú štáty, minimálne tie, ktoré okolo nás sú, fungujú, ktoré sú s nami, ktoré majú byť prijímané. Preto myslím, že nebola dostatočne venovaná všetka aktivita dopadovým štúdiám, ktoré boli pripravené akadémiou vied. Takisto chcem reagovať pár slovami na vystúpenie pána Jasovského, pánom predsedom vlády. Už nech si konečne pán vicepremiér Mikloš aj premiér uvedomia, že investície zahraničia nie sú v predaji bánk, SPP, telekomunikácii, Transpetrolu a ďalších. Investície sú to, čo k nám príde, čo sa dovezie sem, technológie nové a samozrejme aktivity, a preto by som chcel, keď zhodnotíme predaj týchto firiem, týchto podnikov a zhodnotíme investície, ktoré došli za minulej vlády, tak asi investície budú jedna k jednej za roky 1994 - 1998 a za roky 1998 - 2002. Takisto by som chcel povedať ešte pár slov k privatizácii a transparentnosti. Súhlasím, transparentnosť áno, ale transparentnosť, ktorá momentálne funguje, a to je tá, že dáme poradcovi zahraničnému možnosť za posudok získať 500 miliónov korún a hodnota toho posudku je možno hodna 10 miliónov korún, kde išiel zvyšok? Dajme si odpoveď na otázku. Neviem, nechcem nikoho upozorňovať, ale to je tá transparentnosť, ktorá sa nám nepodarila a potom možno boli alebo bolo hovorené o tridsaťštvorkách, možno o firmách, ktoré už dnes nefungujú, neexistujú. Preto chcem povedať, že transparentnosť áno, ale transparentnosť nech to je taká, ktorá bude kontrolovaná každým, samozrejme, nielen vládou, ale aj parlamentom a samozrejme transparentnosť, ktorá bude hovoriť o tom, že skutočne sa všetko dialo čestne, zodpovedne, to by som privítal. K tomu ešte, čo bolo povedané pánom predsedom vlády o tom, že prečo to politikum robíme. Nerobíme žiadne politikum. Práve toto dnešné naše vyjadrenie, možno je to čierna kniha, ktorú píšeme dnes, a v prípade, že od septembra budeme vo vláde, nebudeme písať čierne knihy, budeme realizovať politiku, ktorá bude v prospech Slovenska, budeme realizovať projekty, ktoré budú znamenať progresivitu slovenského štátu - Slovenskej republiky. Ďakujem za pozornosť.