E. Kukan, minister zahraničných vecí SR: (2004-10-28):
Uvedená zmluva je súčasťou tzv. právneho acquis aliancie, ktoré bolo definované v piatej kapitole akčného plánu členstva. Zmluvnou stranou dohody sú všetky členské štáty NATO. Ide o mnohostrannú medzinárodnú zmluvu, ktorej cieľom je zabezpečiť potrebné výsady a imunity pre misie a predstaviteľov tretích štátov pri NATO. Ide najmä o misie a predstaviteľov štátov, ktoré sú členmi Partnerstva za mier a Severoatlantickej rady pre spoluprácu. Meritórnym článkom dohody je len článok 2, podľa ktorého štát, v ktorom má organizácia ústredie, teda Belgicko, poskytne misiám a personálu tretích štátov postavenie, ako má diplomatická misia a jej personál, a podobne tiež obvyklé výsady a imunity predstaviteľom tretích štátov na dočasnej misii k organizácii. Vláda Slovenskej republiky súhlasila s uzavretím dohody uznesením č. 2 zo 14. januára tohto roku, to znamená ešte pred nadobudnutím členstva Slovenska v aliancii, aj keď k jej podpisu došlo až po našom vstupe. Cieľom tohto postupu bolo vytvoriť podmienky na umožnenie podpisu dohody bez odkladu po uložení ratifikačných listín v Severoatlantickej zmluve. Dňa 29. júla tohto roku dohodu za Slovenskú republiku podpísal veľvyslanec Slovenskej republiky v Belgickom kráľovstve pán František Lipka. Predkladanú dohodu možno považovať za medzinárodnú zmluvu, ktorá priamo zakladá práva alebo povinnosti fyzických osôb alebo právnických osôb podľa čl. 7 ods. 4 Ústavy Slovenskej republiky, preto je po jej podpise potrebné vyslovenie súhlasu Národnou radou Slovenskej republiky s touto dohodou a jej ratifikácia prezidentom Slovenskej republiky. Zároveň vláda citovaným uznesením odporučila Národnej rade Slovenskej republiky rozhodnúť podľa čl. 86 písm. d) ústavy o tom, že dohoda má prednosť pred zákonmi podľa čl. 7 ods. 5 ústavy, keďže ju možno pokladať za medzinárodnú zmluvu, ktorá priamo zakladá práva alebo povinnosti fyzických osôb alebo právnických osôb. Dohoda nebude mať priamy vplyv na štátny rozpočet, rozpočty vyšších územných celkov ani obcí. Nebude mať teda finančné vplyvy, ekonomické vplyvy, environmentálne vplyvy ani vplyv na zamestnanosť a z tohto dôvodu súčasťou materiálu nie je doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť. Na základe uvedeného sa prekladá dohoda na vyslovenie súhlasu Národnej rady, ako aj na rozhodnutie podľa čl. 86 písm. d) ústavy o tom, že predmetná dohoda má prednosť pred zákonmi podľa čl. 7 ods. 5 ústavy. Následne bude dohoda predložená na ratifikáciu prezidentom Slovenskej republiky. Vážené panie poslankyne, páni poslanci, dovoľujem si vás požiadať, aby Národná rada Slovenskej republiky vyslovila s predloženým materiálom súhlas. A teraz k tej druhej dohode. Vláda Slovenskej republiky predkladá na rokovanie pléna Národnej rady materiál Návrh na vyslovenie súhlasu Národnej rady Slovenskej republiky s Dohodou o statuse Organizácie Severoatlantickej zmluvy, predstaviteľov štátov a medzinárodného personálu. Táto medzinárodná zmluva, podobne ako predchádzajúca, je súčasťou tzv. právneho acquis, ktoré bolo definované v kapitole päť akčného plánu členstva. Aj tu sú zmluvnými stranami dohody všetky členské štáty aliancie. Ide o mnohostrannú medzinárodnú zmluvu, ktorej cieľom je zabezpečiť potrebné výsady a imunity pre Organizáciu Severoatlantickej zmluvy pre predstaviteľov štátov v organizácii a pre medzinárodný personál organizácie a expertov zúčastňujúcich sa misií pre organizáciu, a to na území každého štátu zmluvnej strany. Text obsahuje predovšetkým štandardizované ustanovenia zmluvy poskytujúcej výsady a imunity pre medzinárodné organizácie, zástupcov štátov pri tejto organizácii a úradníkov a expertov organizácie. Vláda Slovenskej republiky súhlasila s uzavretím dohody uznesením č. 1 zo dňa 14. januára 2004, teda ešte pred nadobudnutím nášho členstva v aliancii. Cieľom tohto postupu bolo vytvoriť podmienky na umožnenie podpisu dohody bez odkladu po uložení ratifikačných listín v Severoatlantickej zmluve. Tretieho augusta tohto roku dohodu za Slovenskú republiku podpísal veľvyslanec Slovenskej republiky v USA pán Rastislav Káčer. Predkladanú dohodu možno považovať za medzinárodnú zmluvu, ktorá priamo zakladá práva alebo povinnosti fyzických osôb alebo právnických osôb podľa čl. 7 ods. 4 Ústavy Slovenskej republiky, preto po jej podpise je potrebné vyslovenie súhlasu Národnej rady Slovenskej republiky s touto dohodou a ratifikácia prezidentom Slovenskej republiky. Zároveň vláda citovaným uznesením odporučila Národnej rade Slovenskej republiky rozhodnúť podľa čl. 86 písm. d) ústavy o tom, že dohoda má prednosť pred zákonmi podľa čl. 7 ods. 5 ústavy, keďže ju možno pokladať za medzinárodnú zmluvu, ktorá priamo zakladá práva alebo povinnosti fyzických osôb alebo právnických osôb. Podobne ako predchádzajúca zmluva, dohoda nebude mať priamy vplyv na štátny rozpočet a v súvislosti s uzavretím tejto dohody sa nepredpokladajú žiadne priame výdavky. Dohoda v budúcnosti môže mať dosah na štátny rozpočet v prípade, s ktorým počíta čl. 10 dohody, ak by organizácia na území Slovenskej republiky uskutočnila dôležitý nákup majetku na úradné použitie. (Ruch v sále.) Slovenská republika sa v takom prípade zaväzuje, že keď to bude možné, vráti nepriame dane a poplatky, ktoré boli súčasťou ceny. Vyčíslenie vplyvov na štátny rozpočet Slovenskej republiky nie je na účely tohto materiálu možné, keďže možnosť využitia tohto ustanovenia dohody v budúcnosti je zatiaľ hypotetická. Dohoda nebude mať vplyv na rozpočty vyšších územných celkov ani obcí. Nebude mať ekonomické, environmentálne vplyvy ani vplyv na zamestnanosť. Na základe uvedeného sa predkladá dohoda na vyslovenie súhlasu Národnej rade Slovenskej republiky, ako aj na rozhodnutie podľa článku... (Ruch v sále.)