D. Lipšic, podpredseda vlády a minister spravodlivosti SR: (2004-05-12):
Chcel by som sa na tomto mieste poďakovať členom rekodifikačnej komisie pod vedením profesora Matherna, ale aj mojim spolupracovníkom na ministerstve spravodlivosti, najmä bývalému generálnemu riaditeľovi sekcie trestného práva, ktorý sa, žiaľ, dnešného dňa nedožil, doktorovi Ivanovi Šándorovi, ktorý niekoľko rokov veľmi intenzívne na rekodifikácii pracoval. Právnici možno majú tú výhodu, že ich práca pretrváva v zákonoch, ktoré sú v našej zbierke. Filozofiou nového Trestného zákona, ktorú presadzuje rezort spravodlivosti, je, aby zákon chránil tých, ktorí právne normy rešpektujú, a prísne sankcionoval tých,  ktorí ich porušujú. S tým súvisí rozšírenie zákonných podmienok pre možnosť širšieho uplatnenia ustanovenia o nutnej obrane, ako aj nová formulácia oprávneného použitia zbrane podľa § 26 návrhu Trestného zákona ako výraz zdôraznenia ochrany ústavou garantovaného základného práva nedotknuteľnosti obydlia. Pri okolnostiach vylučujúcich trestnosť je dôležité, aby riziko útoku znášal páchateľ, nie ten, ktorý je napadnutý, pretože právo nemusí a nesmie ustupovať bezpráviu, a ten, kto koná v nutnej obrane, koná v záujme cieľov, ktoré sú vyjadrené v Trestnom zákone a nahrádza konanie orgánov štátu. Medzi základné zmeny, ku ktorým dochádza, patrí zmena materiálneho ponímania trestného činu primárne na ponímanie formálne. Prichádza ku bipartícii trestných činov na prečiny a zločiny. Teda na menej závažné a závažnejšie delikty, podľa ktorých je  potom prispôsobený aj návrh Trestného poriadku, ktorý bude na rokovaní parlamentu zrejme na júnovej schôdzi, a to tak, aby konanie o prečinoch bolo jednoduchšie, rýchlejšie, menej formálne a aby len konanie o zločinoch bolo klasické, v klasickej forme vyšetrovania. Dôležité totiž je to, aby čím skôr bolo možné obvineného postaviť pred súd. Zároveň sa v návrhu rekodifikácie upravujú nové druhy sankcií - trest povinnej práce, trest domáceho väzenia a detencia, ako aj nová forma odkladu výkonu nepodmienečného trestu odňatia slobody, takzvaný probačný dohľad. Nové druhy trestov sú výrazom depenalizácie v prípadoch menej závažných trestných činov. Navrhuje sa širšia aplikácia trestu prepadnutia majetku. Pri drogových deliktoch, organizovanom zločine a korupcii by sa tento trest mal aplikovať obligatórne a malo by sa v prípade preukázania viny presunúť dôkazné bremeno pri rozhodovaní o prepadnutí majetku na obvineného. Organizovaný zločin používa svoj neúmerný majetok aj na ďalšie páchanie trestnej činnosti a na infiltráciu do orgánov štátu. Je preto nevyhnutné, aby takýto majetok slúžiaci na kriminálnu činnosť nebol ďalej organizovaným zločinom používaný. V súlade s legislatívnym zámerom trestnej rekodifikácie dochádza k zníženiu vekovej hranice trestnej zodpovednosti fyzických osôb z 15 na 14 rokov a zároveň sa zvyšujú tresty pre zločiny aj v kategórii mladistvých. Je zrejmé, že v posledných rokoch aj z dôvodu rýchlejšieho fyzického a psychického dospievania mladých ľudí prichádza k páchaniu veľmi závažnej, najmä násilnej trestnej činnosti osobami, ktoré majú menej ako 15 rokov. Z toho dôvodu bol konsenzus aj v rámci psychológov, aj v rámci justície, že je nevyhnutné znížiť vekovú hranicu trestnej zodpovednosti z 15 na 14 rokov, čo je, musím povedať, v Európe ten konzervatívnejší variant. Mnohé európske štáty išli ešte nižšie, či Švajčiarsko, Veľká Británia, Holandsko a niektoré ďalšie krajiny. Ďalšou významnou systémovou zmenou v návrhu rekodifikácie je zavedenie trestnej zodpovednosti právnických osôb. Sú prípady, keď pri veľmi závažných deliktoch hospodárskej povahy alebo ekologických deliktoch nie je možné ustáliť vinu konkrétnej fyzickej osobe, a preto je nevyhnuté, aby v týchto prípadoch mohla trestnoprávnu zodpovednosť znášať aj osoba právnická. Samozrejme,  navrhuje sa iný systém, iné druhy trestov, z ktorých najzávažnejším sú veľmi citeľné peňažné tresty, ale aj tresty zákazu prijímania dotácií, subvencií, zákazu účasti na verejnej súťaži, eventuálne až po nútenú likvidáciu právnickej osoby. K rozsiahlej zmene prichádza aj v osobitnej časti Trestného zákona v jej systematike, kde sa na prvom mieste nachádzajú trestné činy proti životu a zdraviu. Z čiastkových zmien by som upriamil vašu pozornosť najmä na  novo vymedzený účel trestu v § 34 návrhu Trestného zákona, kde do popredia sa navrhuje dostať ochranu spoločnosti pred ďalším páchaním trestnej činnosti  a zároveň je výslovne vyjadrená zásada morálneho odsúdenia páchateľa spoločnosťou za spáchaný trestný čin. Väčší dôraz sa bude klásť aj na priťažujúce a poľahčujúce okolnosti, keďže zákon presnejšie upravuje postup súdu v otázke výmery trestu s cieľom zobjektivizovať ukladanie trestov. To znamená v prípade, ak by prevažovali priťažujúce okolnosti, by sa dolná hranica sadzby zvyšovala o jednu tretinu. V prípade, ak by prevažovali priťažujúce okolnosti a jednou z nich by bola recidíva, zvyšovala by sa dolná hranica až o jednu polovicu. Recidíva pri zločine, obdoba dnešnej obzvlášť závažnej recidívy, by znamenala zvýšenie dolnej hranice trestnej sadzby o dve tretiny. Zároveň navrhujeme zaviesť pravidlo, aby v prípade, ak niekto spácha úmyselný trestný čin v čase skúšobnej doby podmienečného odsúdenia, aby v takom prípade bolo obligatórne uložiť nepodmienečný trest odňatia slobody. Dnešný stav, keď sú prípady ukladania podmienky na podmienku, je neudržateľný a neakceptovateľný. Taktiež sa  sprísňujú podmienky podmienečného prepustenia z výkonu trestu, kde pri zločinoch bude pravidlom splnenie formálnej podmienky na podmienečné prepustenie po výkone dvoch tretín trestu a len pri menej závažných deliktoch to bude po splnení podmienky výkonu polovice trestu. Pri obzvlášť závažných zločinoch navrhujeme zaviesť formálnu podmienku podmienečného prepustenia až po výkone troch štvrtín trestu. Zákon upravuje už len jeden výnimočný trest, a tým je trest odňatia slobody na doživotie. Páchateľovi bude možné uložiť bez splnenia osobitných podmienok pre uloženie výnimočného trestu trest odňatia slobody až na 25 rokov, ak to zákon v osobitnej časti pri jednotlivých skutkových podstatách umožní. Ide o výraz sprísnenia postihovania závažnej trestnej činnosti ako protiklad depenalizácie pri menej závažných trestných činoch. Takisto v osobitnej časti Trestného zákona najmä so zmenou a prechodom na formálne ponímanie trestného činu sa precíznejšie formulujú jednotlivé skutkové podstaty trestných činov. Napríklad pri trestných činoch proti životu a zdraviu sa oproti súčasnej úprave trestných činov vraždy a ublíženia na zdraví upravujú ako osobitné delikty aj úkladná vražda, zabitie a usmrtenie. Dovoľte mi, pán podpredseda, na záver vyjadriť presvedčenie, že jednak v pléne a vo výboroch bude veľmi dobrá vecná diskusia. Rekodifikácia je predmetom niekoľkoročných snáh a práce mnohých skvelých sudcov a prokurátorov a ja verím, že nakoniec v parlamente získa podporu. Dohodli sme sa s ústavnoprávnym výborom, že sa aj osobitne stretneme na niekoľko dní, aby sme vytvorili priestor na dobrú diskusia a detailnú diskusiu o návrhoch nových trestných kódexov. Nový Trestný zákon ide naozaj v línii, keď sa snažíme na jednej strane umožniť alternatívne tresty pre menej závažné trestné činy, ktoré môžu mať aj výrazne prevýchovný efekt, na strane druhej chceme sprísniť tresty pre násilné a závažné trestné činy. Tolerancia k násiliu som presvedčený, že v civilizovanej spoločnosti nemá miesto. Trestný zákon musí chrániť tých, ktorí zákony nášho štátu rešpektujú, a sankcionovať prísne tých,  ktorí ich porušujú. Z toho dôvodu si vás, vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, dovoľujem požiadať o podporu vládneho návrhu Trestného zákona a jeho posunutie do druhého čítania. Ďakujem, pán predsedajúci.