Ľ. Mušková, poslankyňa: (2007-07-03):
Po niekoľkých neúspešných pokusoch novelizovať tento zákon v predchádzajúcom volebnom období je tu návrh, ktorý má za cieľ novelizovať zákon v zmysle vysokoškolskej legislatívy Európskej únie, pretože celá akademická obec sa jednoznačne hlási k jednotnému vysokoškolskému a vedeckovýskumnému európskemu priestoru. Novela súčasne implementuje časti volebných programov koaličných strán zakotvené v Programovom vyhlásení vlády Slovenskej republiky, upravuje poslanie vysokých škôl s ohľadom na potreby vedomostnej spoločnosti. Príprava novely zákona vychádzala z politiky vzdelávania vlády Slovenskej republiky zakotvenej v jej, ako som už povedala, programovom vyhlásení. Postupne sa k tézam z programového vyhlásenia dopĺňali ďalšie námety, ktoré definovali zástupcovia reprezentácie akademickej obce, či už Rady vysokých škôl, Študentskej rady vysokých škôl, Slovenskej rektorskej konferencie a tiež Klubu dekanov. Nakoniec, zákon rešpektuje niektoré zmeny, ktoré sa ukázali za posledné obdobie ako potrebné riešiť z dôvodu efektívnejšieho riadenia chodu vysokých škôl za účelom zvýšenia ich kvality. Podstatná časť návrhu zákona sa zaoberá najmä legislatívnotechnickými úpravami zákona o vysokých školách s ohľadom na navrhované zmeny, ale aj zohľadnenie zmien vykonaných v iných právnych predpisoch. Nebudem sa vo svojom vystúpení vyjadrovať k jednotlivým oblastiam a zmenám, ktoré táto novela prináša. Máme ich všetci zrejme preštudované. A dnes ide o to, aby sme sa názorovo zjednotili a podporili všetko, čo je progresívne, čo posunie vysoké školstvo k väčšej efektivite práce a čo je najdôležitejšie pre dosiahnutie vyššej kvality vedeckovýskumnej a pedagogickej činnosti na vysokých školách. Hodnoťme tento návrh zákona z racionálneho pohľadu na súčasný stav, v ktorom sa vysoké školy vôbec nachádzajú. Určite sa všetci zhodneme na názore, že vysoké školstvo a celá výchovno-vzdelávacia sústava potrebuje zmeny, ktoré budú riešiť na niekoľko rokov nahromadené problémy, a to nielen v chýbajúcej modernej legislatíve, ale aj v riešení otázok financovania školstva, zabezpečenia kvalitných vedeckovýskumných a vedecko-pedagogických pracovníkov, ktorých z roka na rok ubúda. O spoločenskom ocenení pedagogických pracovníkov, myslím, už netreba ani hovoriť, pretože, ako vieme, je všeobecne známe, že je to najzanedbávanejšia vrstva pracovníkov verejnej správy, aspoň v minulosti ňou boli. Predchádzajúca vláda nedokázala zastaviť odchod mladých vedeckých pracovníkov po skončení doktorandského štúdia do zahraničia, čo sa už dnes prejavuje v nevhodnej vekovej štruktúre pedagógov našich vysokých škôl. Neobjektívny spôsob financovania najlepších slovenských univerzít, ktoré vykazujú aj smerom do zahraničia najlepšie vedeckovýskumné výsledky, zväzuje ruky ich rozvoju. Vysoko oceňujem prístup ministerstva školstva k príprave novely zákona. Polemická diskusia v akademickej obci a v prostriedkoch masmediálnej komunikácie s niektorými časťami zásad pripravenej novely zákona o vysokých školách ukázala, že sa akademická verejnosť zaujíma o legislatívu, ktorá pre najbližšie roky ovplyvní život vysokých škôl. Diskusia a určite aj polemické názory pomohli lepšie pochopiť snahu tvorcu novely vytvoriť dobrú legislatívnu predlohu pre jej schválenie v Národnej rade Slovenskej republiky. Ako som už v úvode povedala, novela zákona deklaruje postavenie slovenských vysokých škôl ako súčasti európskeho priestoru vysokoškolského vzdelávania. Takéto vyjadrenia deklaratívneho charakteru majú v právnych normách miesto iba vtedy, ak sú istým spôsobom zaväzujúce. Netreba pripomínať, že všade vo vyspelých krajinách je prijatý systém univerzitného vzdelávania, t. j. verejná univerzita je právnym subjektom, ktorá pred verejnosťou zodpovedá za všetky otázky spojené s kvalitou poskytovania vzdelávania, vedeckou činnosťou a tiež hospodárením so zverenými prostriedkami štátu. V platnom zákone je rektor už definovaný ako štatutár, ktorý vysokú školu riadi, koná v jej mene a zastupuje ju navonok. Presun právnej subjektivity z univerzity na fakulty na väčších univerzitách je, samozrejme, možný. A upravujú ho vnútorné predpisy vysokých škôl. Posilňovanie postavenia univerzít v novele je preto nutnou súčasťou priblíženia vysokoškolskej legislatívy k legislatíve Európskej únie. V tejto súvislosti sa novelou predkladá vážnejšie postavenie správnej rady verejnej vysokej školy ako orgánu, ktorý v rámci pôsobnosti ustanovenej zákonom podporuje posilňovanie väzby verejnej vysokej školy a spoločnosti. Ináč povedané, správna rada uplatňuje a presadzuje verejný záujem najmä v súvislosti s využívaním jej majetku a finančných prostriedkov poskytnutých vysokej škole štátom. Novela citlivým spôsobom prehodnocuje vzájomné väzby medzi senátom vysokej školy, vedeckou radou vysokej školy a správnou radou. Stretávam sa dosť často s otázkou, či nemáme tých samosprávnych orgánov priveľa. Nerada by som v tomto momente otvárala túto citlivú otázku, ale dávam ju na zváženie pánovi ministrovi ako námet pri príprave trebárs v budúcnosti novej legislatívy, ak sa pripraví v budúcich rokoch. Som rada, že návrh zákona upravuje špecializované pracoviská vedy a výskumu verejných vysokých škôl, určené prednostne na transfer vedomostí do spoločnosti a podporu právnických osôb zaoberajúcich sa výskumom a vývojom s osobitnými podmienkami v počiatočných fázach, čo sa kladne prejaví pri prechode na ekonomiku orientovanú na produkciu s vyššou pridanou hodnotou. Následne bude treba vytvoriť lepšie legislatívne prostredie podporných finančných mechanizmov pre tento typ inštitúcií v iných právnych normách, napr. v zákone o daniach. Pretože návrh zákona nemá vplyv na štátny rozpočet a predpokladá sa pozitívny dopad na rozpočet verejnej správy a je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, medzinárodnými zmluvami a dohovormi, ktorými je Slovenská republika viazaná, a zákonmi Slovenskej republiky, podporím túto novelu zákona. A verím, že ju podporia aj moji kolegovia z HZDS. Verím tiež, že mnohí poslanci opozície vedia, že novelu vysokoškolského zákona podporia. A verím tiež, že niektorí ju aj podporia hlasovaním v druhom čítaní. Dovoľte, aby som predniesla moje pozmeňujúce návrhy, ktoré v predloženej novele najmä v časti výskumu a vývoja trošku špecifikujú a vylepšujú legislatívu. Bod 1. V § 39 sa vo vloženom Treťom oddiele mení nadpis, ktorý znie: „Špecializované výskumné, vývojové pracoviská a špecializované umelecké pracoviská a pracoviská prenosu poznatkov do praxe.“ Zdôvodnenie. Navrhovaná úprava nadpisu lepšie vystihuje zámer zriaďovania špecializovaných pracovísk, nakoľko tieto majú slúžiť na prenos výsledkov vysokoškolskej vedy a umenia do hospodárskej praxe, tak ako je to definované v § 39 ods. 1. Bod 2. V § 39a ods. 1 písmeno b) sa mení nasledovne: „b) samostatná právnická osoba založená verejnou vysokou školou alebo spoločne inými právnickými osobami“. Zdôvodnenie. Rozšírenie o možnosť založenia špecializovaného výskumného, vývojového a umeleckého pracoviska aj inými právnickými osobami rozširuje možnosti zakladania špecializovaných pracovísk napr. vyššími územnými celkami alebo inými vysokými školami, resp. podnikmi. Bod 3. V § 39a ods. 2 písmeno a) sa mení nasledovne: „a) výskumné centrum verejnej vysokej školy“. Zdôvodnenie. Nové znenie presnejšie vystihuje definíciu špecializovaných pracovísk, ktoré majú spravidla charakter unikátnych pracovísk, resp. centier excelentného výskumu budovaných v rokoch 2002 až 2007 so štátnou podporou na základe podprogramu 07713 pre rozvoj vysokých škôl. Výskumné centrá verejnej vysokej školy umožňujú širšie poňatie aplikovaného výskumu a vývoja tak, ako to predpokladá novela zákona o programové vyhlásenie vlády. Bod 4. V § 39a odsek 3 sa mení nasledovne: „Výskumné centrum verejnej vysokej školy i špecializované pracovisko verejnej vysokej školy vykonáva koncentrovaný inovatívny výskum vo vybranej vednej oblasti alebo prierezovo vo viacerých vedných oblastiach smerujúcich k novým metódam a postupom vo výskume vo väzbe na doktorandské študijné programy.“ Zdôvodnenie. Nové znenie presnejšie vystihuje definíciu špecializovaného pracoviska. Bod 5. V 39a odsek 4 sa mení nasledovne: „Inkubátor verejnej vysokej školy je špecializované pracovisko zamerané na podporu vzniku a rozvoja malých podnikov, ktoré využívajú výsledky výskumu a vývoja, patentov, úžitkových vzorov a dizajnu pre svoje inovatívne produkty, tovary a služby alebo samé vykonávajú výskum a vývoj. Inkubátor verejnej vysokej školy poskytuje podporu malým podnikom spravidla maximálne do 3 rokov od získania ich oprávnenia podnikať. Ťažiskom podpory je poskytovanie vhodných počiatočných podmienok pre fungovanie podniku najmä formou odborného poradenstva, poskytovanie administratívnych a ďalších služieb, kancelárskej a ďalšej infraštruktúry a podnikateľských priestorov. Inkubátor verejnej vysokej školy môže využívať osobitnú metódu založenia a rozvoja firmy na báze vyčlenenia, keď sa v rámci verejnej vysokej školy vyvinie nová ekonomická aktivita bezprostredne využívajúca výsledky výskumu a vývoja a následne sa od verejnej vysokej školy odčlení. Inkubátor môže implementovať metódu založenia rozvoja firiem aj spôsobom vyčlenenia, keď sa podnikateľské aktivity rozvíjajú samostatne a verejná vysoká škola môže, ale nemusí byť zakladateľom alebo spoločníkom v tejto právnickej osobe.“ Prepracovanie znenia textu smeruje k tomu, aby boli jasne a zrozumiteľne definované inkubátory verejnej vysokej školy, a zjednodušuje aplikáciu zákona v praxi. Bod 6. V § 39a odsek 5 sa mení nasledovne: „Technologické centrum verejnej vysokej školy (ďalej len „technologické centrum“) je subjekt verejnej vysokej školy zameraný na výskum a vývoj nových technológií výrobkov a služieb v úzkej spolupráci s podnikateľskou praxou. Technologické centrum vzniká spravidla ako integrované pracovisko verejnej vysokej školy a tretích osôb. V technologickom centre môžu pôsobiť aj podnikatelia, ktorí sú zamestnancami alebo študentmi verejnej vysokej školy, a spravidla aj podnikateľské subjekty po skončení inkubačnej doby v inkubátoroch.“ Zdôvodnenie. Tiež je to presnejšie definovanie technologického centra verejnej vysokej školy. Bod 7. V § 39a sa odsek 6 preformuluje a jeho nové znenie je: „Umelecké centrum verejnej vysokej školy je umelecké pracovisko verejnej vysokej školy, ktorého umelecká činnosť je zameraná najmä na vytvorenie kvalifikovaných informačných zdrojov pre rozhodovaciu sféru, ktoré umožnia racionálne variantné rozhodovanie pri vytváraní národných politík, tvorbe a aktualizácii dlhodobých spoločenských, kultúrnych a umeleckých priorít a vytváraní podmienok pre racionálne využitie výsledkov umenia podporovaného z verejných zdrojov a tiež pri rozvoji metodiky prognostických štúdií pre oblasť umenia.“ Zdôvodnenie. Nová formulácia tiež presnejšie vystihuje dikciu zákona. Bod 8 sa už netýka vedy a výskumu. Rušia sa v ňom body 132, 136 a 137 návrhu novely zákona. Zdôvodnenie. Týka sa to titulu hosťujúci docent. Tento je motivačným prepojením získavania mladých vedeckovýskumných pracovníkov z vedeckých ústavov a úspešných pracovníkov podnikateľského prostredia pre prácu na vysokej škole. Platí len na tej škole, kde teda by sa mal tento titul získať. Bod 9. Obsah § 100 sa vypúšťa a nahrádza novým znením: „Vysoká škola vytvára zodpovedajúce podmienky štúdia pre študentov so zdravotným postihnutím vzhľadom na ich špeciálne študijné potreby bez znižovania požiadaviek na študijný výkon. K zodpovedajúcim podmienkam štúdia patrí umožnenie štúdia podľa individuálneho študijného plánu, v odôvodniteľných prípadoch predloženie dĺžky štúdia s odpustením poplatkov za štúdium a zabezpečenie podmienok súvisiacich s návštevou školy študentov so zdravotným postihnutím.“ Zdôvodnenie. Navrhované znenie presnejšie definuje podporu študentov so zdravotným postihnutím a je v súlade so zákonom č. 365/2004 Z. z. o rovnakom zaobchádzaní v niektorých oblastiach a o ochrane pred diskrimináciou a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Na osobitné hlasovanie zo spoločnej správy vynímam bod 21 s tým, že môj pozmeňujúci návrh je lepší v mojom návrhu. A pri hlasovaní poprosím dať hlasovať o bodoch 1 až 7 spolu, osobitne o bode 8 a osobitne o bode 9. Ďakujem veľmi pekne za pozornosť.