Csicsai, Gabriel, poslanec NR SR (2015-05-22):
Dobré popoludnie. Vážená pani podpredsedníčka, vážení kolegovia, trošku ma mrzí, že nás tu je tak málo a z hľadiska alebo z oblasti poľnohospodárstva tu zase nie sú veľmi ľudia, takže budem mať skôr s kým sa hádať alebo akože vysvetľovať aspoň situáciu, tak chcel by som pripomenúť genézu tohto môjho návrhu. Hlavná genéza je tá, že minulý rok v novembri tento parlament, resp. SMER prijal zákon, v ktorom umožňuje, resp. zabezpečuje prístup k pôde v správe Slovenského pozemkového fondu pre malých farmárov, mladých a pre stredné podniky. Tá správa samotná bola úžasná. Totižto je koncepcia, alebo zhoduje sa s koncepciou, ktorú každý normálny poľnohospodár razí na Slovensku, že poľnohospodárska výroba by väčšou mierou mala sa dostať do rúk malých a stredných podnikov kvôli krajinotvorbe a vôbec iným záležitostiam, ktorú nechcem teraz rozvádzať. Avšak kým šéf rezortu vystupoval, že akú úžasnú vec sa mu podarilo presadiť, ako sa bude pomáhať mladým aj malým, aj stredným podnikom, už vtedy som upozornil na to, že samotný zákon je úplne scestný. Je sformulovaný, napísaný veľmi dobre a doslova nevykonateľný. Dokonca už vtedy som predložil niektoré návrhy, ktoré by mali vylepšiť tento zákon, samozrejme, že to bolo odmietnuté. Takže tento zákon vstúpil do platnosti 1. januára tohto roku a po troch mesiacoch včera som sa spýtal pána ministra, že koľko ľudí, koľko malých a mladých farmárov a stredné podniky prejavilo záujem o týchto 28 hektárov, ktoré umožňuje tento zákon žiadať od Slovenského pozemkového fondu. Keď ste tu boli, tak odpoveď ste mohli počuť. Zatiaľ je tam takých 111 žiadostí, čo je chváliteľné, už len ale zase zároveň je to, je to smiešne, hrozné, neviem, jak by som to opísal. Musím povedať, že minimálne 10 týchto návrhov som pomáhal ja napísať, a preto teraz by som chcel s vami sa podeliť o konkrétnych skúsenostiach, ako sa nedá napísať túto žiadosť, ako sa táto žiadosť nedá predložiť podľa tohto zákona, čo sme schválili, čo ste schválili ešte v novembri, a zároveň chcel by som predložiť niektoré body, ktoré by pomohli tomu zákonu, aby bol ten zákon vykonateľný. Takže prvá vec bola hneď, že mám taký dojem a som o tom presvedčený, že nielen pán minister, ale aj celý rezort, a som presvedčený o tom, že poľnohospodári si dosť mýlia niektoré zásadné veci. Je tu snaha pomôcť mladým, malým a stredným podnikom, takže v zákonoch veľmi mylne sa používajú alebo šachujú so slovami mladý a malý poľnohospodár. Neni to isté. Mladý poľnohospodár podľa definície je do 40 rokov a ešte má nejaké ďalšie kritériá. Kým malý poľnohospodár môže byť hocikto, ktorý sa rozhodne sa stať poľnohospodárom a rozhodne sa venovať poľnohospodárskej prvovýrobe. V rámci včerajšej odpovede pán minister tiež párkrát zmenil, alebo vôbec dal všetko dokopy, resp. rozprával o malých poľnohospodároch, lenže tento zákon, čo bol schválený, rozpráva, a dovolím si citovať, „o mladých poľnohospodároch a poľnohospodárov spĺňajúcich podmienky malého podniku alebo mikropodniku“. To je zásadný rozdiel, že neplatí to pre mladých poľnohospodároch a pre malých. To znamená, že stredný podnik, som to vyhľadal, to ešte patrí tam, ktorí mali zamestnancov až 50. Takže neni to až také malé, ale zároveň, áno, je treba takýmto podnikom dať prednosť. Lenže prvá zásadná vec, nebolo vyjasnené, že kto bude rozhodovať o tom, že Slovenský pozemkový fond pridelí a aké plochy alebo aké hektáre pridelí tomu mladému farmárovi. Prvý najväčší problém bol, že v tej žiadosti, žiaľ, je treba definovať doslova LV-čko tej plochy, ktorú žiada mladý farmár alebo malý farmár, proste, ktoré sa žiada. A toto je uvedené v tomto zákone a je to úplne scestné, lebo tam sú praktické problémy. Dotyčná osoba, ktorá má záujem o plochu, musí identifikovať, či je to v správe Slovenského pozemkového fondu, či daný podnik, ktorý súčasne hospodári na tej ploche, či spĺňa kritériá, aby mohol byť od neho odňatý ten pôvodný celok, o ktorý sa jedná. A jednoducho tí farmári to nedokážu urobiť, vážení, to je, to je úplne nereálne urobiť. A snažili sme sa to, a jednoducho to nejde. Jednoducho malo sa rozhodnúť, že Slovenský pozemkový fond vyberie určité plochy, ktoré potom rozdelí následne a podľa akých kritérií. Ale jednoducho žiadať od žiadateľa, od farmárov, aby identifikovali kľudne konkrétne LV-čko, tú plochu, ktorú žiadajú, to je jednoducho úplne nereálne. Ďalší závažný problém, že, a je to úplne, ide proti princípu tohto zákona, proti filozofii tohto zákona, že môže žiadať o pozemok len ten, ktorý už teraz má v prenájme tú plochu. Jednoducho, keď sa rozhodne nejaký mladý muž alebo hoci aj mladý farmár, už mladý človek po 40-ke, ktorý predsa len svoje malé úspory alebo nejaké peniaze chce investovať do poľnohospodárstva a chce žiť z poľnohospodárstva, jednoducho je vylúčený z tohto zákona, nemôže požiadať. Tak pýtam sa vás, jaký je tam rozdiel medzi farmárom, ktorý napríklad hospodári na jednom hektári, a farmárom, ktorý akože chce robiť poľnohospodársku prvovýrobu a, žiaľ, v súčasnosti nemá? Ten prvý môže požiadať o tých 28 hektárov, ten druhý nemôže požiadať o tých 28 hektárov. Pýtam sa vás, má to zmysel? Podľa mňa to nemá žiadny zmysel. A je to, je to, ešte raz hovorím, účelovo urobené. A ďalšia taká zvrhlosť, že je napísané, že žiadať môžu len do výšky súčasne obhospodarovanej plochy. Takže na jednej strane síce zákon hovorí o tom, že 28 hektárov môžte žiadať, ale ak nemáte v súčasnosti už 28 hektárov, tak nemôžte to žiadať, lebo zákon hovorí o tom, že maximálne môžte žiadať o takú plochu, ktorú obhospodarujete teraz. Tak to tiež je podľa mňa úplne nezmysel a myslím si, že je treba aj túto časť zmeniť. Ale to sú len prvé perličky tohto zákona. Takže zatiaľ, poviem vám na rovinu, že 80 % tých poľnohospodárov malých, doslova začínajúcich farmárov, ktorí mali záujem, hneď boli odradení, hneď povedali, že, tak nehnevajte sa, ale toto nemá zmysel, ja buď nemám takú plochu, alebo teraz by som chcel začať a pre mňa tento zákon je úplne nereálny, nezmyselný a je to výsmech pomoci malým. No a úplne úžasné v rámci toho zákona, akým elegantným spôsobom zamedzili alebo zamedzuje zákon odňatie poľnohospodárskej pôdy v správe SPF od veľkých, je to bod č. 10, kde zákon zadefinuje, že komu sa dá vôbec zobrať tá pôda, tak pre istotu, alebo aby sme to videli, tak prečítam. Do 100 hektárov ani sa nemôže od nikoho zobrať tá pôda napriek tomu, že, konkrétne poviem, podnik má dajme tomu 500 alebo 600, nech 1 000 hektárov, aby sa jednoduchšie rátalo, a vlastní 99, alebo nevlastní, prenajíma 99 hektárov pôdy od SPF, takýto podnik jednoducho nespadá podľa tohto zákona. A darmo, že je v okolí 5-6 malých farmárov, mladých, malých, hocijakých, ktorí by žiadali túto pôdu jednoducho od takého podniku, napríklad napriek tomu, že má 1 000 hektárov, do 99 hektárov nemôže sa zobrať tá pôda. To je tak zadefinované. Od 101 až 500 maximálne 3 %, od 500 hektárov až po 700 najviac 5 %, od 700 do 1 500 maximálne 7 %. Takže keď náhodou nový podnik, a čo je dosť na Slovensku takých podnikov, kto má niekoľko 10-tisíc hektárov, keby aj od Slovenského pozemkového fondu mal viac ako 1 500 hektárov, môže sa zobrať maximálne 10 % z tejto, nie z celkovo obhospodarovanej, ale z tej plochy, čo prenajíma od Slovenského pozemkového fondu, takže možnože má 1 000 alebo 10-tisíc hektárov, môže si zobrať maximálne 150 hektárov. Tak keď toto neni diskriminácia, tak neni to nič. Lebo tento bod následne súvisí s ďalším bodom, kde sú napísané povinnosti žiadateľa, čo musí spĺňať, aby vôbec mohol požiadať o túto plochu. A teraz tiež troška teda zložité. Pre nového žiadateľa sú dané úplne pevné a dosť vysoké kritériá. To znamená, že tento zákon podporuje malých a mladých a resp. stredné podniky, ktoré chcú urobiť živočíšnu výrobu, netradičnú rastlinnú výrobu, ale presne definuje, že koľko musia mať minimálne. Kým ten podnik, od ktorého by sa mala odňať tá pôda, tá nemusí spĺňať skoro žiadne kritériá. Takže keď chcem povedať, keď mám podnik na jednej strane dajme tomu s 1 000 hektármi, ktorý pestuje len nejaké 2-3 monokultúry, dajme tomu kukuricu, pšenicu, jačmeň, nemá žiadnu živočíšnu výrobu, alebo možnože má dve kravy alebo nejaké tri kone, aby sa nehovorilo, ale je to vedené. Na druhej strane máme malého farmára, ktorý žiada o nešťastných 28 hektárov, mohol by to dostať, ale musí spĺňať minimálne 0,4 zaťaženia z VDJ-čka, resp. musí spĺňať určité kritériá plochy tých netradičných plodín. Je tam obrovský nesúlad. To je tiež, si myslím, že je to obmedzovanie v konkurencii. Takže riešenie tohto problému malo byť jednoznačne to, že ten, ktorý žiada, sa postaví za rovnakú štartovaciu čiaru a jednoducho, jednoducho by sa malo brať do úvahy všeobecné či už zaťaženie VDJ, alebo všeobecný pomer medzi pestovanými netradičnými rastlinami a klasickými rastlinami. Toto porovnať a kto má väčší, tak, samozrejme, má prednostné právo na pôdu, a kto má menší, tak jednoducho nemá. Takže, vážené dámy a páni, v tomto duchu mi dovoľte, aby som predniesol svoj pozmeňujúci návrh, ktorý znie nasledovne. Takže zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 330/1991 Zb. o pozemkových úpravách, usporiadaní pozemkového vlastníctva, pozemkových úradoch, pozemkovom fonde a o pozemkových spoločenstvách v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 504/2003 Z. z. o nájme poľnohospodárskych pozemkov, poľnohospodárskeho podniku a lesných pozemkov a o zmene niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Takže, čo sa týka paragrafu, v § 14 ods. 9 sa vypúšťajú slová „preukáže, že už má vo vlastníctve alebo nájme od iných vlastníkov poľnohospodárske pozemky.“ To, čo som už hovoril, jednoducho, prečo viažeme žiadosť o poľnohospodársku pôdu, aby už niekto mal. Bod 2. V § 14 ods. 9 sa slová „do výmery ním vlastnených alebo prenajatých pozemkov“ sa nahrádzajú slovami „do výmery uvedených v žiadosti o prenájom“. To, čo som pred chvíľou hovoril, že keď niekto žiada 28 hektárov, čo je maximálna možnosť, bez ohľadu na to, že či má 3, 1, 0, nech môže žiadať 28 hektárov. Ďalej § 14 odsek 10 znie, pôvodná verzia sa vypúšťa s tým, že nahrádza sa: „Ak fond postupuje podľa odseku 9, zníži doterajšiemu nájomcovi nájom pozemkov vhodných na špeciálnu rastlinnú výrobu alebo živočíšnu výrobu v rozsahu podľa osobitného prepisu, len ak doterajší záujemca má a) zaťaženie VDJ na 1 ha celkovej, ním obhospodarovanej plochy menšie ako žiadateľ v projekte a b) širší pomer plochy určenej na pestovanie zeleniny, ovocia a špeciálnej rastlinnej výroby v celkovej obhospodarovanej ploche ako žiadateľ v projekte.“ Ja viem, že trošku je to zložité a som to išiel z druhej strany, ale myslím si, že legislatívne to obstojí, zjednodušuje to celý proces. Skrátka, ten, kto má väčšie zaťaženie, nech má ten prednostné právo na tú pôdu, resp. kto má širší pomer v pestovaní klasických obilnín alebo klasických komodít verzus podporovaných obilnín, nech má ten prednosť v prenájme od SPF. No a podobne § 14 ods. 12 slovo „nepoužije“ nahrádzame slovom „použije“ a slovo „nezníži“ sa nahrádza slovom „zníži“. Totižto v ďalšom paragrafe sa takisto venuje mladému, alebo poľnohospodárovi, za akých podmienok by sa mali dostať k tejto pôde. Takže zároveň čl. II. Zákon 504/2003. A takisto v § 13 ods. 4 vypúšťajú sa slová „preukáže sa, že už má vo vlastníctve alebo nájme od iných vlastníkov poľnohospodárske pozemky“. V § 13 ods. 4 slová „do výmery ním vlastnených alebo prenajatých pozemkov“ nahrádzajú sa slovami „do výmery uvedených v žiadosti o prenájom“. V § 13 odsek 5 znie: „Ak fond postupuje podľa odseku 4, zníži doterajšiemu nájomcovi nájom pozemkov vhodných na špeciálnu rastlinnú výrobu a živočíšnu výrobu v rozsahu podľa osobitného predpisu, ak doterajší nájomca má a) zaťaženie VDJ na 1 ha celkovej, ním obhospodarovanej plochy menšie ako žiadateľ v projekte a b) širší pomer plochy určenej na pestovanie zeleniny, ovocia a špeciálnej rastlinnej výbory k celkovej obhospodarovanej ploche ako žiadateľ v projekte.“ A bod 4. V § 14 ods. 7 sa slovo „nepoužije“ nahrádza slovom „použije“ a slovo „nezníži“ sa nahrádza slovom „zníži“. Ďakujem vám za pozornosť.