Andrassy, Ľubomír, predseda Najvyššieho kontrolného úradu SR (2022-06-14):
Ďakujem veľmi pekne, pán predsedajúci. Panie poslankyne, páni poslanci, vážený pán minister, v prvom rade dovoľte, aby som po prvýkrát na pôde Národnej rady vám všetkým poďakoval za dôveru, ktorú ste mi pred necelým mesiacom dali. Nielen aby som poďakoval tým, ktorí hlasovali za moje zvolenie za predsedu Najvyššieho kontrolného úradu, ale chcem poďakovať aj tým, ktorí sa hlasovaním vyjadrili proti mojej osobe alebo sa zdržali a chcem vám všetkým povedať, že či už kladné alebo negatívne hlasovanie beriem ako záväzok, ako záväzok pre nielen kvalitné a kompetentné napĺňanie poslania Najvyššieho kontrolného úradu, ale beriem to aj ako záväzok vyššej a aktívnejšej spolupráce medzi NKÚ a medzi poslaneckým zborom. Teraz dovoľte, aby som vám predložil stanovisko Najvyššieho kontrolného úradu k návrhu štátneho záverečného účtu Slovenskej republiky za predchádzajúci rok a musím skonštatovať, že toto stanovisko bolo vypracované v súlade so zákonom o Najvyššom kontrolnom úrade a pri vypracovaní tohto stanoviska zo strany ministerstva financií boli dodržané všetky zákonné povinnosti, povinnosti, ktoré definuje zákon o rozpočtových pravidlách vo verejnej správe. Nechcem hovoriť detailne, pretože to hovoril už pán minister, čo sa týka makroekonomických čísiel, ale len potvrdím, že v roku 2020 a v roku 2021 sme fungovali a plnili sme si povinnosti voči verejným štátnym inštitúciám, ale aj občanom za sťaženej situácie, ktorá bola ovplyvnená pandémiou COVID-19. Podľa predbežných výsledkov dosiahlo hospodárenie rozpočtu verejnej správy v metodike ESA 2010 deficit 6,2 % HDP. Dôvodom zvýšeného dlhu bola aj potreba financovať vysoký očakávaný schodok štátneho rozpočtu, ktorý bol na maximálnej výške 11,8 miliardy eur, pričom v priebehu roka sa tento deficit znižoval a aj vďaka aktivitám ministerstva financií sa podarilo zabezpečiť finančné zdroje pre riešenie tých mimoriadnych alebo kritických situácií, ktoré nastávajú v tomto období. Z hľadiska výdajov na pandémiu COVID-19 boli predbežné náklady vyčíslené na úrovni 3,4 miliardy eur, čo je medziročne nárast o 1,6 miliardy. Najväčší objem finančných prostriedkov bol použitý na podporu zamestnávateľov a samostatne zárobkovo činných osôb, ale aj na fungovanie a aktivity realizované z pozícií ministerstva zdravotníctva. Napríklad len na podporu zamestnanosti bolo v minulom roku použitých z tejto pomoci 1,3 miliardy eur, a to najviac financií smerovalo do podpory zamestnancov mikropodnikov a teda tých, ktorí zamestnávajú občanov. Pri tejto téme mi nedá spomenúť, že v tomto roku Najvyšší kontrolný úrad vykonáva kontrolu štyroch ústredných orgánov štátu v rámci štyroch rozpočtových kapitol, ako boli použité finančné prostriedky v rámci tejto prvej pomoci, že či sa dodržali nielen pravidlá zákonnosti a hospodárnosti, ale či boli dodržané aj princípy účelnosti použitia týchto finančných prostriedkov. Z hľadiska kapitálových výdajov musím skonštatovať, že bezmála 60 % zo všetkých týchto zdrojov smerovalo do dvoch rezortov, smerovalo do podpory oblasti projektov v rezorte dopravy a v rezorte ministerstva obrany. Rezort hospodárstva a životného prostredia nedokázal počas roka vyčerpať naplánované finančné prostriedky, nielen čo sa týka prostriedkov zo štátneho rozpočtu, ale ani prostriedkov, ktoré mu poskytujú fondy Európskej únie. Najvyšší kontrolný úrad preto konštatuje, že ich výška dlhodobo neumožňuje znižovať modernizačný dlh a tak rekonštrukcie modernizácie a nákupy objektov v správe štátu alebo verejnej správy budú naďalej zaostávať. Najvyšší kontrolný úrad v rámci svojho stanoviska k návrhu štátneho záverečného účtu identifikoval tiež nedostatky v rámci kapitoly ministerstva zdravotníctva. Zistili sme v rámci kontrolnej akcie skutočnosť, že bezmála 141 miliónov eur nesmerovalo do podpory všeobecného zdravotného poistenia. Tento objem finančných prostriedkov, ktorý bol naplánovaný, nebol poskytnutý napriek tomu, že zdravotníctvo dlhodobo bojuje s podfinancovaním a so zadlžovaním koncových nemocníc. Podľa dostupných medzinárodných ukazovateľov však treba skonštatovať, že slovenské zdravotníctvo v roku 2021 dosahovalo veľmi slabé výsledky. Ich nízku úroveň v porovnaní s inými krajinami nemožno ospravedlňovať ani pandémiou alebo inými externými vplyvmi, keďže tieto boli rovnako prítomné aj v iných európskych krajinách. Jedným z nich je aj chronický problém zadlžovania zdravotníckych zariadení, ktorý je ovplyvnený nedostatočným pokrokom pri optimalizácii sietí nemocníc pri zavedení úhradového mechanizmu DRG a zefektívnení prevádzky nemocníc. Vážny problém sme identifikovali aj v rámci programového rozpočtu a napĺňania cieľov, ktoré má zadefinované rezort školstva, pričom v rezorte školstva sme identifikovali problém vo využití takmer 100 miliónov eur na zvyšovanie motivácie pedagogických zamestnancov a zvyšovanie záujmu budúcich učiteľov pracovať v regionálnom školstve. Z tejto sumy 100 miliónov eur bolo použitých len 31 % na ten skutočný účel, pre ktoré, pre ktorý boli do rezortu školstva tieto peniaze nasmerované, a to je k podpore a k motivácii pedagogických zamestnancov. Na ostatné finančné prostriedky boli urobené rozpočtové opatrenia a viac ako 69 miliónov eur bolo použitých na prevádzkovo administratívno-technické aktivity, nie na účely, ktoré by mali znamenať finančnú motiváciu mladých pedagógov alebo pedagógov v regiónoch, kde je ich nedostatok. V rámci nášho stanoviska k štátnemu záverečnému účtu chceme upozorniť na problematiku čerpania európskych fondov a najmä na finalizáciu programu rokov 2014 – 2020, kde v záveru minulého roku sme dosiahli čerpanie len na úrovni 49,7 %, teda zostáva nám v tomto a budúcom roku dočerpať takmer polovicu z alokovanej sumy 14,4 miliardy. Obzvlášť problematická situácia je v rámci operačného programu Integrovaná infraštruktúra, kde doposiaľ bolo vyčerpaných len necelých 45 % všetkých zdrojov, ktoré sú v rámci tohto operačného programu k dispozícii. Za posledný rok stúpa, však stúpa aj výška finančných opráv z titulu nezrovnalostí a v minulom roku sa táto suma navýšila o ďalších 100 miliónov eur. Najvyššie nezrovnalosti dosahuje práve operačný program Integrovaná infraštruktúra a Integrovaný regionálny operačný program. Vážnosť tejto situácie chcem zvýrazniť aj tým, že v tomto roku stojíme pred naštartovaním plánu obnovy a odolnosti. Štartuje sa nový operačný program Slovensko a v rámci týchto nových finančných pomocí, nových finančných programov, ktoré poskytuje Európska únia Slovensku, hovoríme o alokácii takmer 13 miliárd eur v rámci operačného programu a takmer 6,7 miliardy eur v rámci programu obnovy a odolnosti. Teda kompetentné ministerstvá, kompetentní štátni zamestnanci budú musieť v jednom roku realizovať nielen projekty, ktoré súvisia s končiacim programovým obdobím, ale aj s naštartovaním programu obnovy a odolnosti a naštartovaním nového programového obdobia rokov ´20 – ´21, ´20 – ´27. Bližšie o čerpaní fondov Európskej únie a odporúčania pre zrýchlené čerpanie Európskej únie preklápame do prípravy stanoviska k návrhu štátneho rozpočtu pre budúci rok v záujme toho, aby sme pomohli štátnym inštitúciám v čerpaní a v zdravom čerpaní európskych fondov. Prihlásili sme sa k memorandu a spoločne s ministerstvom regionálneho rozvoja a investícií a aj v spolupráci s Úradom pre verejné obstarávanie sme vstúpili do memorandovej spolupráce, aby sme zachytili nedostatky pri čerpaní eurofondov už v začiatkoch, teda pri plánovaní výziev projektov a nastavovaní kritérií verejného obstarávania. Dámy a páni, toľko z mojej strany. Ešte raz chcem zdôrazniť to kľúčové z pohľadu Najvyššieho kontrolného úradu, že záverečný účet predkladaný ministrom financií spĺňa všetky zákonné náležitosti pre to, aby bol predložený na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky. Veľmi pekne vám ďakujem za pozornosť.