J. Počiatek, minister financií SR: (2009-10-30):
Po prvé, ten rast, ktorý je naplánovaný alebo odhadnutý v návrhu rozpočtu, ten som si nevymyslel ja. Na to je štandardizovaný inštitút, akým spôsobom sa prognózuje rast. Je to vysokoodborná problematika, stretáva sa tím odborníkov, ktorí na základe dostupných dát vyhodnotí alebo vygeneruje odhad, ten je potom konfrontovaný aj s celým trhom a na základe nejakého konsenzu sa vypočítajú čísla, odhady. Áno, aj tí odborníci sa môžu mýliť, v minulosti sa to tu ukázalo, dnes je obdobie veľkej nepredvídateľnosti, stále pretrváva. Je veľmi ťažké povedať presne, čo bude o tri roky odteraz. Ale v každom prípade to nie sú len odhady domácich odborníkov a domáceho trhu, ale k veľmi podobným číslam sa dopracováva aj Európska komisia, Európska centrálna banka, Medzinárodný menový fond. Čiže vychádzame z nejakého konsenzuálneho odhadu vývoja v budúcnosti a ten je zapracovaný do rozpočtu. Takže nemôžem súhlasil s tým, že by toto číslo bolo nejakým spôsobom vyfabrikované. Chcel by som pripomenúť, že veľmi málo sa tu akcentuje, že naozaj prežíva svet jednu z najväčších fiškálnych katastrof v dejinách. Pán poslanec za SDKÚ sa tu síce usmieva, ale potom by si bolo treba asi trošku naštudovať historickú literatúru, toto patrí medzi najväčšie fiškálne katastrofy v dejinách ľudstva. Táto kríza, ktorú momentálne svet prežíva. Odmietam preto prázdne obvinenia tých, ktorí z prejavov krízy na Slovensku obviňujú výlučne súčasnú vládu. Nie je to tak. Vláda prijala množstvo opatrení, ktorými sa snaží zmierňovať dopady krízy, a všetky relevantné inštitúcie, ako je Európska komisia, Európska centrálna banka, Medzinárodný menový fond, jednoznačne a jasne skonštatovali, že je to adekvátna reakcia, adekvátna fiškálna reakcia na krízu. Čiže ja si úplne jasne uvedomujem, že tá kríza bola v skutočnosti pre vás spásou v tom duchu, že ste nemali vôbec žiadnu agendu ani žiadnu tému. Teraz sa snažíte všetky zdeformované parametre pripisovať len na vrub činnosti tejto vlády, čo je absolútne neobjektívne. A ja si myslím, že vy to aj viete, ale, samozrejme, vzhľadom na to, že prebieha akýsi politický zápas, tak to nikdy nepriznáte. A keby ste to náhodou nevedeli, tak to je ešte ten horší prípad, pretože potom ste naozaj nekompetentní sa vôbec k tomu vyjadrovať. Čiže tak ako aj už tu bolo viackrát spomínané, v kontexte, v ktorom Slovenská republika existuje, čiže v európskom priestore a so všetkými inštitúciami, ktoré k tomu majú čo povedať, je jednoznačná zhoda na tom, že expanzívny proticyklický charakter fiškálnej pozície a politiky vlády v roku 2009 bol adekvátnou reakciou na krízu. Napriek tomu, že dnes je a prebieha veľmi rozsiahla diskusia na úrovni práve tohto európskeho fóra, najmä teda na úrovni Európskej komisie prebieha rozsiahla diskusia o tom, kedy zahájiť konsolidáciu verejných financií, používame nejaké spoločné konsenzuálne názory všetkých členských krajín, takže aj toto je hlavná téma, ktorá sa dnes diskutuje, a všetci sa snažia prísť na to, že kedy je ten správny moment, ako keby pribrzdiť stimuláciu tých jednotlivých ekonomík a kedy začať s fiškálnou konsolidáciou. Chcel by som len pripomenúť, že v tomto duchu ja považujem – a uvidíte, že takéto bude aj hodnotenie Komisie – rozpočet, s ktorým prichádza súčasná vláda, za veľmi ambiciózny plán konsolidácie a slovenská vláda jasne ukazuje, že sa správa voči verejným financiám zodpovedne. Žijeme v čase, keď sa rozpočtový rámec Európskej únie otriasa v základoch, keď sa mnohé krajiny odkláňajú od dohodnutých trajektórií. Už som vo svojom úvode spomínal, že krajiny, ako je napr. Grécko, ohlasuje na budúci rok dvojciferný deficit. Krajiny, ako je Francúzsko, veľké ekonomiky, plánujú deficit na úrovni cez 8 %. A celá Európa zápasí s vysporiadaním sa s touto, ako som už viackrát povedal, jednou z najväčších fiškálnych katastrof v dejinách ľudstva. A automaticky to pre nich znamená, že budú zápasiť s deficitmi a budú tým pádom, že budú mať veľké deficity, zápasiť aj s nárastom verejného dlhu. Ale keď si pozriete na hospodárenie tejto vlády v predkrízovom období, tak Slovensko nemalo nikdy lepšie makroekonomické parametre, čo sa týka verejného dlhu, napríklad, aj deficitov. A to je nespochybniteľné. Áno, prišla kríza, ktorá je takého rozmeru, že aj veľké, silné ekonomiky majú problém sa s tým vysporiadať. Prirodzene, že s tým bude bojovať aj Slovensko. Bohužiaľ, a to som tiež hovoril v úvode, najväčším hendikepom je zvýšenie nezamestnanosti a naozaj urobíme všetko pre to, aby sme sa snažili zastaviť rast nezamestnanosti, a urobiť všetko pre to, aby podmienky pre tých, ktorí už o prácu prišli, boli čo najmiernejšie, aby sa čo najskôr mohli vrátiť späť do zamestnania. Čo sa týka ešte histórie, ešte by som trošku pripomenul, že keď hovoríte o tom, že tento rozpočet je iba na pol roka, to som nepochopil, z čoho ste to vyčítali, pretože ten rozpočet je zostavený štandardným spôsobom a žiadny z výdavkov nie je plánovaný iba na pol roka. A keď ešte hovoríte o tom, že je to volebný rozpočet, tak by som vám tiež rád pripomenul, lebo veľa ste tu skloňovali nejaký záblesk do histórie, spomeňte si, aký rozpočet a deficit ste si naplánovali vy v roku 2005 na rok 2006 v čase najväčšej konjunktúry. Pripomínam, že to bolo brutálnych 4,2 % HDP, úplne nekonzistentným s konsolidáciou alebo s korekciou už vtedy počas procedúry nadmerného deficitu. Ďakujem za slovo.