A. Slafkovský, poslanec: (2001-12-06):
dovoľte mi, aby som v krátkosti predniesol určitý komentár k predkladanému návrhu štátneho rozpočtu na nasledujúci rok a jeden pozmeňujúci návrh. Predkladaný návrh štátneho rozpočtu na budúci rok je verným obrazom toho, že v spôsobe fungovania štátom financovaných služieb neprebehli zásadné systémové zmeny. Interpretácia toho, ako sa používajú peniaze občanov, ktorí platia dane, sa čiastočne sprehľadnila, nedošlo však k zásadným očakávaným pozitívnym zmenám. Oproti minulému roku je pozitívna zmena v tom, že príjmy štátneho rozpočtu sú odhadnuté realistickejšie. Ale naďalej zostáva slabým článkom daňových príjmov daň vyberaná zrážkou. Tento druh dane je v značnej miere obchádzaný predovšetkým bankovými a nebankovými finančnými subjektmi a zneužíva sa predovšetkým na znižovanie daňovej povinnosti. Demokratická strana navrhovala pozmeňujúcim návrhom zlepšenie, ktoré môže zabrániť tomuto úniku. Podľa prepočtov našich odborníkov by to mohlo priniesť až 7 mld. korún do štátneho rozpočtu. Je poľutovaniahodné a zarážajúce, že už niekoľko rokov takto unikali a ešte stále vo veľkej miere unikajú zo štátneho rozpočtu značné finančné prostriedky. Ja viem, že tieto opatrenia sú zložité, nie sú jednoduché, ale je potrebné sa tým hlbšie zaoberať a možno naše pozmeňujúce návrhy sa stanú určitou témou a ministerstvo financií do budúcna tieto návrhy spracuje a spoločnými silami dotiahneme do určitej, svojím spôsobom daňovej reformy. Som rád, že si ministerstvo financií veľkosť tohto problému všimlo a určitým pozmeňujúcim návrhom predsa len aspoň praniu kupónu čiastočne zamedzí pozmeňujúci návrh, ktorý bol k dani z príjmu prijatý. Demokratická strana podporuje zrušenie štátnych fondov, považuje to za pozitívny posun, s výnimkou fondu Pro Slovakia. Financovanie kultúry bude v budúcnosti z veľkej časti závislé od štátnej podpory a podpory samospráv. Ja si myslím, aj kolegovia si myslia, že je dobré, ak sa o štátne prostriedky uchádzajú záujemcovia súťažnou formou a o ich použití rozhoduje čo najnezávislejšia grantová agentúra, akou Pro Slovakia, myslím si, že bola a verím, že podobný mechanizmus sa podarí nájsť aj pri iných opakovaných zdrojoch, ktoré je potrebné, aby sa do našej ekonomiky a do verejných prostriedkov dostávali. Obligatórne výdavky sú v návrhu štátneho rozpočtu popisované príliš všeobecne, to však neumožňuje dôkladne posúdiť ich opodstatnenosť. Nazdávame sa, že v tejto oblasti existuje naďalej veľká svojvôľa byrokratického aparátu a stovky miliónov korún môžu byť vynakladané na účely, ktorých spoločenský efekt nemusí byť stopercentne žiadaným. V kapitole sociálnych výdavkov sa počíta s nárastom o pol miliardy korún z dôvodu celoplošného vyplácania prídavkov bez ohľadu na príjem rodičov. Podľa demokratickej strany je to chybný prístup. Zavedením hranice troch detí na poberanie výdavkov na deti a zavedením daňového odpočtu vo výške prídavku na každé dieťa, by sa zabezpečila podpora rodiny a zároveň zníženie nákladov a odstránilo by sa zneužívanie tejto časti systému. Najrizikovejšou časťou štátneho rozpočtu je návrh na použitie prostriedkov z privatizácie. Tieto len raz použiteľné zdroje sa naďalej jednorazovo spotrebúvajú na plátanie dier a prekrývanie existujúcej neefektivity v doprave a aj v zdravotníctve. Použitie až 6 mld. korún na dotácie k cestovnému z príjmov z privatizácie nič nerieši. Z čoho budeme dotovať cestovné, keď minieme peniaze z privatizácie? Navrhujeme, aby peniaze z privatizácie boli všetkým obyvateľom Slovenska pridelené čiastočne ako, je to skôr úsmevné, na bezplatné permanentky na tenisové kurty, ale to, myslím si, je skôr z tej stránky humornej a nie je to záležitosť, ktorá by ovplyvnila štátny rozpočet zásadným smerom. Skôr ale peniaze z privatizácie, ktoré ešte sú a možno budú príjmom štátneho rozpočtu, by bolo asi vhodné vyčleniť na reformu dôchodkového systému, pretože uvažovať len o 55 miliardách Sk je málo. Dôchodková reforma má mať 2 ciele: spustiť nový efektívny a spravodlivý systém penzijného zabezpečenia a zároveň znížiť neúmerné odvodové zaťaženie. Demokratická strana navrhuje znížiť odvody o 8 %. Na to je potrebné vyčleniť pre dôchodkovú reformu minimálne 100 mld. a optimálne by bolo až 150 mld. Sk. Použitie prostriedkov z privatizácie na zníženie štátneho dlhu je na prvý pohľad pozitívne. Prax však ukazuje, že sa pod tento titul schováva aj riešenie prevádzkových strát neefektívnych a ďalšiu stratu produkujúcich systémov. Preto skôr ako sa tieto systémy zreformujú, nemá zmysel investovať do nich peniaze od daňových poplatníkov. Skutočne najlepším riešením je použiť tieto peniaze na reformu dôchodkového systému a vrátiť ich tak do rúk ľuďom, ktorí ich vytvárali. Zákon o použití prostriedkov z privatizácie predložený pánom Jánom Langošom mal takýto cieľ. Je na škodu nás všetkých a celej spoločnosti, že nenašiel poslaneckú podporu. Štátny rozpočet na budúci rok odráža stav reforiem. Mnohé kroky reformy verejnej správy boli len načaté, nedokončené a daňoví poplatníci aj naďalej budú musieť financovať neefektívne a nákladne fungujúce štruktúry byrokracie štátneho aparátu v regiónoch. Dlhy, ktoré štátna byrokracia neustále produkuje, v značnej miere odčerpávajú investovanie do oblastí, ktoré sú pred kolapsom. Je nepredstaviteľné a slovenská vláda je rozhodnutá aj v budúcom roku míňať o 100 mil. Sk viac denne, ako budú jej príjmy. Možnosťou ako zmeniť podstatu vládou financovaného systému, je zmeniť v základoch aj charakter štátu a hlavne jeho fungovania. Ak nedôjde k tejto podstatnej zmene, nebude ani možné zostaviť zásadne iný štátny rozpočet. V tomto štátnom rozpočte je kapitola zdravotníctva kapitolou veľmi pálčivou. Ja mám v tejto oblasti jeden pozmeňujúci návrh, ktorým by sa pomohlo uviesť do činnosti už 20 rokov sľubovanú rekonštrukciu a 10 rokov trvajúcu rekonštrukciu na výstavbu pavilónu, ktorý pokryje chirurgické oddelenia v Nemocnici s poliklinikou Liptovský Mikuláš, ktorá je jednou z najstarších nemocníc na Slovensku. Táto nemocnica aj pomocou samospráv a podnikateľských subjektov z regiónu bude koncom roka stavebne ukončená a na jej spustenie je potrebných približne 10 % prostriedkov na zakúpenie zariadenia do tejto nemocnice. To je cca 23 mil. Sk. V štátnom rozpočte je v registri investícií táto investícia zohľadňovaná, ale týmto smerom je tam kalkulovaných len 13 mil. Sk. Preto by som bol rád, keby sa 12 mil. Sk ešte mohlo pridať k tejto sume zo Všeobecnej pokladničnej správy, čo by umožnilo túto investíciu v celkovej spoločnej sume takmer 700 mil. Sk aj spustiť a ešte tento rok odovzdať. Môj pozmeňujúci návrh je k tlači 1208 a navrhujem v ňom zvýšiť rozpočet v kapitole ministerstva zdravotníctva o 12 mil. Sk kapitálových výdavkov na vybavenie chirurgického pavilónu Nemocnice s poliklinikou Liptovský Mikuláš v registri investícií Ministerstva financií Slovenskej republiky pod č. T 02/91-04/91. Návrh odovzdám spoločnému spravodajcovi a ďakujem za pozornosť.