Hraško, Igor, poslanec NR SR (2015-09-17):
Ďakujem pekne. Ďakujem pekne za slovo. Pán predseda, kolegyne, kolegovia, pán minister, toto je naozaj problematika zložitá a v mnohých veciach určite nachádzame spoločnú reč, pretože sú to v prvom rade občania, ktorým sa isté veci nepáčia. A majú svoj názor, akým smerom by sa Slovensko malo uberať, aj čo sa týka prijímania cudzincov na našom území. To nie sú nejaké fóbie, to nie je možno nejaký strach, to sú skúsenosti či z nedávnej alebo z ďalekej minulosti. A na základe tohto sa ľudia určitým spôsobom poučili, a preto aj v súčasnosti reagujú tak, ako reagujú. V každom prípade ja by som sa chcel venovať tejto téme trošku z iného pohľadu, a to z pohľadu Slovenska voči Európskej únii. V poslednom čase počúvame veľmi tvrdé vyjadrenia niektorých predstaviteľov jednotlivých členských štátov Európskej únie, že krajiny, ktoré sú málo solidárne s prijímaním utečencov, schválne teda nerozlišuje sa utečenec a ekonomický migrant, aj keď v niektorých ústach už je to tak, ale v tejto problematike sa hovorí len jednostranne, by mali byť postihnuté určitým spôsobom za to, že sú málo solidárne. Pritom postihnutí by sme mali byť tak, že by sa nám mali krátiť eurofondy. Ja sa ale pýtam, ako budú postihnuté krajiny, ktoré nedodržiavajú zákony Európskej únie o ochrane schengenskej hranice. My máme našu schengenskú hranicu na východe so susednou Ukrajinou a sme ostro sledovaní, ako túto hranicu chránime. A sú krajiny, ktoré len tak mirnix dirnix púšťajú všetkých ľudí cez tieto hranice. Schválne teraz nehovorím ani o utečencoch, ani o migrantoch, pretože to sa bude rozlišovať asi až neskôr. A aj na to sa prišlo už, zrazu, že tu asi treba rozlišovať. V tomto prípade tento problém nie je nový. A ja ako obyčajný človek by som predpokladal, že každý štát má svoje spravodajské služby, ktoré určite sledujú situáciu široko vo svete alebo zbierajú informácie o situácii v širokom svete, ktorá by sa mohla eventuálne v budúcnosti dotýkať aj toho-ktorého štátu. A predpokladám, že spravodajské služby určite mali informácie o tom, že niekde môže nastať trma-vrma práve v rámci utečeneckej súčasnej krízy. Tak sa pýtam, informovali tieto spravodajské zložky jednotlivé vlády, jednotlivé krajiny o tom, že k takémuto niečomu môže dôjsť, informovali spravodajské služby o tom aj Európsku úniu ako najvyšší orgán Európskej únie alebo jednotlivé administratívy v rámci Európskej únie? Predpokladajme, že to urobili, pretože ak sa tak nestalo, určite už niekto by vyvodil osobnú zodpovednosť. Ak táto zodpovednosť vyvodená nebola, tak predpokladajme, že predstavitelia Európskej únie o týchto veciach informovaní boli. A povedzme si tak, že už prešiel rok, odkedy tento problém už je naozaj vypuklý a došlo k hromadnej migrácii cez schengenskú hranicu, ale nikto nevyvodil zatiaľ žiadnu osobnú ani politickú zodpovednosť za súčasný stav v Európskej únii. Za iných okolností bez problémov padajú hlavy vysokých funkcionárov, či v jednotlivých krajinách. Ale tu som ešte nepočul, že by niekto vyvodil osobnú alebo politickú zodpovednosť z nekonania a z nečinnosti v rámci Európskej únie. A keďže tak možno asi nedospelo sa k žiadnej výzve, kolega Blaha hovoril, že už by sme tu nemali nejakým zásadným spôsobom rozširovať naše postoje a naše vyhlásenia, ja si práve myslím, že práve týmto spôsobom by sme mali rozšíriť naše vyhlásenie, pretože ak na nás niekto útočí, že my sme údajne nezodpovední a málo solidárni, tak ak platia zákony v Európskej únii, tak nech platia pre všetkých. A v prípade, že niekto pochybil alebo že niekto nekonal, tak má byť vyvodená zodpovednosť. Toto by mal byť náš odkaz pre Európsku úniu a pre administratívu Európskej únie. Posledný problém, o ktorom sa hovorí málo, u nás zatiaľ nie je, pretože nemáme vypracovanú infraštruktúru pre iné národy, národnosti, ktoré sa zatiaľ u nás veľmi neetablovali. A tí, ktorí sú u nás, tak sú už začlenení. Tak sa hovorí o tzv. no-go zónach. Francúzsky časopis VALEURS ACTUELLES koncom minulého roka priniesol informáciu, že vo Francúzsku sa nachádza 750 oblastí bezprávia. Takto to tam bolo napísané. Čo sú to za oblasti? No dneska sa im hovorí no-go zóny. Ale ja si dovolím tvrdiť, že toto sú normálne anektované územia. To sú územia, na ktorých neplatí právo daného štátu. To znamená, že niekto si tam zaviedol svoje vlastné právo. Administratíva daného štátu nemá na túto oblasť dosah a zlyhávajú tam základné bezpečnostné zložky ako polícia, hasiči, základná lekárska služba a podobne. Nikto o týchto územiach nehovorí. Ale sú to v niektorých prípadoch predmestia niektorých veľkých európskych miest. Ako sa mienia tieto krajiny vysporiadať s touto situáciou? Tu nejde totižto o integráciu. Toto nie je vôbec integrácia. To je obyčajná segregácia. Nie je to segregácia z pohľadu majoritného obyvateľstva, ale, žiaľ, z pohľadu menšiny. Sama menšina sa takýmto spôsobom vyčlenila a zaviedla si vlastné právo v cudzej krajine. Takže aj na toto by bolo treba upozorniť, pretože toto je bezpečnostné riziko, ktoré sa môže rozšíriť vo viacerých európskych krajinách, možno do miery, ktorú si dnes nevieme predstaviť. Takže odporúčam rozšíriť naše vyhlásenie práve o posolstvo Európskej únie na vyvodenie zodpovednosti či už osobnej alebo politickej v rámci administratívy Európskej únie, ktorá doteraz nekonala a nedokázala nám ukázať konštruktívne riešenie, ako vyriešiť migračnú krízu v Európskej únii. Ďakujem.