P. Paška, predseda NR SR: (2010-03-04):
M. Šefčovič, podpredseda Európskej komisie pre medziinštitucionálne vzťahy a administratívne záležitosti: Ďakujem veľmi pekne. O tomto čísle, o týchto 3 % sme naozaj mali v rámci Európskej komisie veľmi dlhú diskusiu, a to z toho dôvodu, že tak ako ste správne poznamenali, túto hodnotu dosiahlo len veľmi málo krajín v rámci Európskej únie. Sú to v podstate krajiny, ktoré sú na severe Európskej únie a kde, si myslím, aj tento moment, že naozaj investujú tak veľa do vedy, výskumu a vzdelávania, ich dostáva na najvyššie stupne vo všetkých rebríčkoch, či ide o prosperitu, či ide o spokojnosť obyvateľstva alebo takisto aj o ten inovačný potenciál, ktorý majú. Čiže by som povedal, je to veľmi konkrétny príklad, ktorý nám ukazuje, akým smerom by sa mala celá Európska únia poberať. Faktom je aj to, že číslo 3 % z HDP je trošku skresľované pomerne prudkým ekonomickým rastom, ktorý sme tu mali až do krízy, že vlastne tým, že rástli jednotlivé ekonomiky, tak rástlo aj to percento z HDP a napriek tomu, že investície do oblasti vedy a výskumu v absolútnych číslach rástli, na tom percente v pomere k HDP sa to nie najlepšie prejavilo. Ďalším problémom, ktorý tu je a ktorý, si myslím, je do určitej miery aj otázkou na Slovensku, či infraštruktúra, ktorú máme v jednotlivých členských krajinách, je dostatočne pripravená na absorbovanie týchto finančných prostriedkov, aby sme finančné prostriedky nielen investovali do tejto oblasti, ale aby sme ich investovali inteligentne, aby sme ich investovali tak, aby naozaj prinášali ten účinok, ktorý od nich očakávame. Často nie je ani takým veľkým problémom to percento, ale efektívnosť tohto investovania a na to je potrebné zreformovať celú infraštruktúru výskumných ústavov, univerzít, spolupráce so súkromným sektorom na to, aby tieto peniaze naozaj boli vyložené efektívne. Keď sa porovnávame s tými našimi najväčšími konkurentmi, mám hlavne na mysli USA a Japonsko, tak zistíme, že objem financií, ktoré sa investujú do oblasti vedy a výskumu z verejných zdrojov, je plne porovnateľný. Tam, si myslím, že tie čísla sú takmer rovnaké. Čo predstavuje najväčší rozdiel, sú investície zo súkromného sektoru, ktoré sa nám v Európe nedarí mobilizovať a nedarí sa nám ich nasmerovať práve do tohto odvetvia. Tie dôvody, ktoré určite sú pre to rozhodujúce, sú tie, ktoré som spomínal. Nedostatočná patentová ochrana, resp. dlhé patentové konania, pocit, že v USA je vynucovanie práv duševného vlastníctva silnejšie ako v Európe a mnohé ďalšie otázky, ktoré musíme urýchlene v rámci Európskej únie riešiť. Vy určite viete, že jedným z hlavných dôvodov takej určitej pomalosti pri patentovom konaní bol veľmi náročný jazykový režim, kde proste bola veľmi silná požiadavka, že predtým než môžeme postúpiť k nejakému ďalšiemu štádiu, tak musíme mať preklady do 23 jazykov, čo, samozrejme, toto patentové konanie mimoriadne komplikuje tiež. Sú to problémy, ktoré sú riešiteľné, o ktorých vieme, akurát musí byť veľmi silná politická vôľa, aby sme ich dokázali prekonať. No a čo sa týka 7. rámcového programu, 7. rámcový program patrí k jedným z najvýznamnejších programov, ktoré Európska únia má a som si istý, že aj vzhľadom na smerovanie európskej stratégie pre rok 2020 bude určite tento program v ďalšom finančnom období posilnený.