Mikloško, Jozef, poslanec NR SR (2015-06-25):
Vážené panie podpredsedníčky, vážení páni ministri, dámy a páni. Ja som bol 760 dní na vojne, takže asi z pánov ministrov nikto ma neprekoná, hoci som to dotiahol len na desiatnika. Začnem teraz s interpeláciou na pána ministra obrany, aj keď tu nie je, ale iste sa to dozvie. V poslednom čase sa mi zdá, že tých cvičení NATO vo východnej Európe začína byť akosi veľa. Je teraz také cvičenie, volá sa Slovak Shield 2015, keď ho vláda schváli, tak vlastne 320 vojakov z Ameriky a V4 budú precvičovať udržanie ochrannej územnej celistvosti štátov NATO u nás. Budú tu vojenskí ostreľovači, špeciálne jednotky, stíhači z krajín NATO, budú cvičiť na Slovensku. Slovenskí vojaci budú mať v Bulharsku naplánované ostré streľby systému protilietadlových S300. Toto vyplýva aj z návrhu na vyslovenie súhlasu vlády s prítomnosťou zahraničných vojsk na území Slovenska a začlenení Slovákov do zahraničia na účel vojenských cvičení. Je to ešte len návrh, ale určite bude schválený. V cvičení Slovak Shield budú precvičovať vojaci v rámci cvičenia v centre výcviku Lešť od 8. septembra do 2. októbra. Budú prebiehať aj spoločné cvičenia letectva členských štátov NATO, na Slovensku budú lietať americké stíhačky F15, 16, 18, švédske gripeny, francúzske stíhačky Mirage a Rafael. Takéto 10-dňové cvičenie bude niekedy v júli až v novembri. Bude existovať aj spoločné cvičenie slovenských, českých a poľských síl pre špeciálne operácie. Koncom novembra a začiatkom decembra budú v Lešti vojenskí ostreľovači zo Spojených štátov, ale aj európskych krajín precvičovať tiež rôzne strelecké postupy. V Zemianskych Kostoľanoch vo výcvikovom a testovacom centre sa bude cvičiť s toxickými látkami. Budú tam Slováci, Česi, Maďari, Rakúšania a Francúzi. Slováci budú aj na viacerých cvičeniach v zahraničí, asi 30 vojakov vycestuje do španielskej Zaragozy a Portugalska, kde sa uskutoční certifikácia logistickej jednotky určenej pre NATO, Risports Freeze. Dvestopäťdesiat slovenských vojakov pôjde v termíne 31. október – 25. november do Poľska, kde bude cvičenie spoločných vojenských jednotiek V4-ky Battle Groups. Šesťdesiat slovenských vojakov vycestuje do americkej Indiany, kde pôjde o spoločnú prípravu odborných jednotiek. A tak ďalej. Takýchto termínov cvičení je tu, mám ešte viacero, aj sme dostali taký zoznam, kde ich je možno dvadsaťpäť. Ale zdá sa mi, že v čase mieru, ktorý v Európe už 70 rokov vládne, začína byť toho trocha veľa. A teda Slovensko často plače, že na obranu dáva málo, čo je asi aj pravda, sľúbilo viacej v rámci vstupu do NATO, ale tieto cvičenia všetky niečo stoja. A teda by ma zaujímalo, že kto to vlastne platí, tieto cvičenia? Druhý bod sa týka témy angažovania Spojených štátov v Európe. Vieme, že americkí politici v Snemovni reprezentantov schválili rezolúciu, v ktorej vyzvali amerického prezidenta, aby podporil vyzbrojenie Ukrajiny. Spojené štáty posilňujú vojenské jednotky v pobaltských krajinách už na počet päťtisíc. Nedávno som bol s niekým, kto býval v Lotyšsku v hoteli a bol prekvapený, že tam vlastne bola všetko americká armáda. Rozširovanie NATO. Samozrejme sme radi, že v roku 2004 sme sa tam dostali. Vtedy minister Kukan povedal: kedy, keď nie v Prahe? Bol to Big Bang, keď prijali viacero štátov, my sme to dohonili vlastne ten dvojročný sklz. Len potom sme boli prinútení do rôznych unilaterálnych akcií bez súhlasu OSN, Bezpečnostnej rady. A teda tým, že Európska únia zanedbala obranu a že sa spolieha len na NATO, to znamená ,Spojené štáty, tým niečo nesedí v Európe a tým pádom sa dostávame aj do akcií, s ktorými naozaj nič nemáme, sme do nich zatiahnutí, čo už sa stalo aj v minulosti. Tu bol GLOBSEC, ja som tam vždy chodieval. Tentokrát ma nepozvali, asi vedeli prečo. Senátor McCain, ktorý je známy vietnamský veterán, tu horlil za predaj zbraní Ukrajine, za predaj dronov Ukrajine, ale nielen Ukrajine, aj ďalším, čiže ako keby biznis so zbraňami. Čiže sa mi to nepáči, keď by sme sa dali znova zatiahnuť niekde, kde nám to naozaj neprospeje v tomto smere. Nedávno som videl také zábery v americkej televízii, kde reportéri sa čudovali, že cvičenia na ruskej strane sú pokladané za agresiu a za niečo veľmi protimierové, ale cvičenia NATO, ktoré veľmi tvrdo prebiehajú v baltských krajinách, tak, a s americkými vojskami, ťažkými tankami a tak ďalej, sú v poriadku a normálne. Čiže tak sa mi zdá, že balansovanie na mier – vojna neni správne. A veľmi treba zdôrazniť, že Slovensko je za mier a že teda 70 rokov sme tu mali mier, Európa si na to zvykla a teraz začať nejako hazardovať s týmto, našou situáciou, je nesprávne. Na Slovensku, v Európe sa 70 rokov nestrieľalo pokiaľ viem, od roku 40. (Reakcia z pléna.) Na hraniciach sa strieľalo, ale nebola to vojna. Čiže pýtam sa ministra, aké je stanovisko Slovenska k týmto postojom, aj k rozširovaniu NATO. To, že Ukrajina sa veľmi chce dostať do NATO, sa mi zdá tiež absurdné. Za Reagana a Gorbačova sa povedalo stop rozširovaniu, potom prišli krajiny V4-ky a ďalšie krajiny a zas sa povedalo, že stop, a teraz znova. To je veľmi nebezpečné. Preto sa pýtam pána ministra, aké opatrenia alebo aký je postoj našej vlády? Viete, že voľakedy Ján Pavol II., ktorého všetci obdivujeme, povedal, že Európa je od Atlantiku až po Ural, ba dokonca po Vladivostok. To je všetko Európa. Jána Pavla II. veľmi uznávame, ale momentálne postoje poľské, ktoré sú veľmi ústretové voči, práve proti tejto myšlienke, sú prekvapujúce a tí si aj v rámci V4 robia neplechu. Čiže to bola prvá interpelácia, ktorú dám samozrejme písomne. Druhá by sa týkala zmluvy TTIP. Niečo o tom už bolo, dosť veľa v európskom výbore, ja som, žiaľ, na tom poslednom zasadnutí nebol, som tam iba náhradník. To, že sú tie podklady stále tajné, že vlastne ich, aj v Bruseli možno nahliadnuť iba v jedinej miestnosti, je zakázané robiť kópie, že iba na amerických ambasádach sa niektorí ľudia môžu s tým oboznámiť, sa mi zdá zvláštne, keď dneska je všetko transparentné. Zmluva zahŕňa odstránenie problémov, ktoré momentálne najmä v Amerike majú, problémy aj krízy, ale veľmi nadbieha prianiu medzinárodných koncernov. To, že tá netransparentnosť je naprogramovaná, to vidieť z toho, že sa vlastne k nej veľmi ťažko dostať. Ja mám takú analýzu, z ktorej vyplýva, že naozaj EÚ štandardy a predpisy v tej zmluve sú dané bokom. Rôzne veci, o ktorých sa tu rozpráva, sú v Európe zakázané, napríklad rastové hormóny, antibiotiká v mäse sa tam propagujú, že geneticky modifikované potraviny sa propagujú, že hygiena spracovaných potravín má byť až pri konečnom produkte, že krmivo pre dobytok má byť geneticky modifikované a tak ďalej. Čiže toto sú niektoré veci, ktoré vyvolajú nepokoj aj otázky, a teda ja by som dal otázku na ministra hospodárstva, ale i ministrovi zahraničných vecí dám rovnakú interpeláciu, lebo patrí to obidvom. Nadpriemerný dovoz tovaru zo Spojených štátov do Európskej únie tam tiež vidieť silno. Bez obchodu, aj bez obmedzenia. Privatizácia školstva, tlačenie malých a stredných vydavateľstiev z trhu, garancia investícií má byť pevným predmetom dohody. To je vlastne aj nadpis – TTIP znamená v preklade voľná obchodná zóna, investičná garancia. Štáty alebo podniky prídu pred súd, keď sa niekomu nebude so svojimi investíciami, čo je vždy trocha riziko, dariť. A tak ďalej. To je ďalšia téma, ktorá stojí za reč. A je zaujímavé aj to, že tam je veta, že TTIP dohoda, ten jej koncept, stojí nad všetkými zákonmi krajín, ktorých sa týka. Preferovanie nadnárodných koncernov a ich zisky z toho srší a to, čo u nás v Európe, našťastie, už nemáme, voľný priestor pre kapitál a dereguláciu, čo je skôr nekontrolovateľnosť finančného trhu, obchodu s derivátmi, nezdanenosť. Aj v poľnohospodárstve keď tie koncerny získajú navrch, tak samozrejme malé a stredné poľnohospodárske firmy budú zanikať a závislosť najmä od zahraničia bude stúpať. Je zaujímavé, že tlak sa vyvíja na to, aby sa táto zmluva podpísala. Tvrdí sa, že to potrebuje Európska únia. A teda by sme sa pýtali, aký je vzťah Slovenska k tejto zmluve TTIP a čo robí Slovensko, aby sme si v tomto smere našu suverenitu a naše kompetencie zachovali. Lebo tá neoliberalizácia trhu sa mi zdá, že prekračuje hranice únosnosti. A aj to ma trklo, že z EÚ existuje 200 podmieňujúcich návrhov, zo strany Európskej únie, tak štátov a organizácií. Zdá sa mi, že tá zmluva je ešte ďaleko od skutočnej realizácie. A teda stanovisko ministerstva zahraničia a ministerstva hospodárstva by som rád vedel. Ďakujem.