P. Hrušovský, predseda NR SR: (2004-12-08):
V. Ďaďo, poslanec: Vážený pán predseda, kolegyne a kolegovia. Nie je tu síce predkladateľ, ale nie je to až také podstatné, pretože domnievam sa, že o štátnom rozpočte, jeho schválení či neschválení je už viac-menej rozhodnuté. Napriek tomu všetkému však chcem niekoľko pripomienok, pripomienok svojich ako poslanca, k štátnemu rozpočtu. Dotknem sa toho, čo tu už bolo konštatované, a nie raz, a to je oblasť fiškálnej decentralizácie, ktorú sme, teda verejnej správy. Konštatujem asi toľko, že fiškálnu decentralizáciu sme naštartovali v podstate veľmi rýchlo. Naštartovali sme ju tak, ako keby sme šprintom chceli dobehnúť čo najskôr do cieľa, a pritom so sebou niesla mnoho problémov a vecí, ktoré neboli doriešené a ktoré sa prejavujú v samotnej praxi VÚC a obcí rôznymi problémami. My sme v podstate mali záujem, respektíve vláda, fiškálnou decentralizáciou posilniť finančnú samostatnosť samospráv a ich prechod, teda kompetencií, z orgánov štátnej správy na obce a VÚC. Ministerstvo financií aj v zmysle tohto cieľa a zámeru v tohtoročnom štátnom rozpočte vymedzilo verejné prostriedky v súlade s platnými medzinárodnými štandardmi, metodikou ESA 95 a postavilo sa tak do takej určitej polohy koordinátora rozpočtového procesu obcí a vyšších územných celkov. Ja som však predpokladal, že ministerstvo financií pri tejto fiškálnej decentralizácii bude venovať sústredenú pozornosť aj skvalitneniu celého rozpočtového procesu za výraznejšieho angažovania sa nielen ekonomických, ale aj politických manažmentov jednotlivých rezortov. Tak ako sa už viackrát udialo, i tento rozpočet verejnej správy vychádza z makroekonomických predpokladov vlády o raste ekonomiky, o stave inflácie a riešenia nezamestnanosti. Príjmy verejnej správy na rok 2005 môžu byť v polohe rôznych diskusií a nebudem ich tu rozvádzať, o nich sa diskutovalo dosť. Najpodstatnejšia však by mohla byť diskusia o spôsobe rastu príjmov a postupného vyrovnávania rozpočtu ako celku. Dnes, v situácii keď má platiť nový systém financovania obcí a VÚC, je podľa môjho názoru nie správne, aby sme ponechali starostlivosť a finančné krytie potrieb obcí a vyšších územných celkov len na nich samostatných, bez pomoci štátu, ktorá, samozrejme s tým súhlasím, že potom postupne môže klesať. Ale dnes nie sú vytvorené také podmienky, aby VÚC, mestá a obce začali samostatne hospodáriť na tie najnevyhnutejšie potreby, ktoré sa im javia. Som si však vedomý toho, že o tomto názore môžeme polemizovať a klásť si rôzne otázky. Dostanem sa teda konkrétne k svojmu názoru smerom k štátnemu rozpočtu, a to už aj na základe niektorých avizovaných viet, ktoré som pustil z mojich úst v médiách. Konštatujem opäť, o situácii, ako sa a prečo sa staviam takto ako poslanec k rozpočtu. Samozrejme, že som poslancom strany, ktorá má silné sociálne cítenie a nemôže súhlasiť s prenášaním zodpovednosti za takzvané reformy na rozhodujúce väčšinové... No a ak by som mal byť konkrétny, to, čo sa mi na rozpočte nepáči, tak začnem tých povestných desatoro, ktoré sa zrodilo nie úmyselne, ale ktoré sa zrodili tak, ako som štátny rozpočet naštudoval. Už predchádzajúci rečníci, a nebol to jeden ani dvaja, ale viacerí, to je prvé, čo chcem konštatovať, čo mi v štátnom rozpočte nie je prijateľné, je miera nezamestnanosti, ktorá je 14,5 %, a pritom konštatujeme, koľko je ešte ďalších občanov, ktorí nie sú evidovaní a v tomto štátnom rozpočte nejako počítame i naďalej s takýmto množstvom ľudí i s takýmito výdavkami, ktoré musí štát dávať na podporu nezamestnanosti a pritom títo ľudia horko-ťažko niekedy prežijú. Samozrejme, že, po druhé, som zástancom kvalitnej, silnej domácej poľnohospodárskej výroby. Takej výroby, ktorá bude v konkurencii so štátmi Európskej únie mať minimálne rovnaké podmienky ako iné členské krajiny. Aby nemuseli zaorávať kapustu, aby nemusela hniť cibuľa, aby poľnohospodári mohli jednoducho prežiť a vyrábať také potraviny, po ktorých náš národ niekedy túžil a chcel ich mať a ktoré boli rozhodne kvalitnejšie ako tie, ktoré dovážame. V tejto súvislosti, samozrejme, podporím návrhy, ktoré tu boli konštatované smerom k presunu jednotlivých financií ku kapitole poľnohospodárstva. Po tretie, už som spomínal, že fiškálna decentralizácia prebehla veľmi rýchlo, no a v tejto súvislosti sú v ohrozené mnohé obce, hlavne malé obce, aj keď envirofond niečo rieši, ale nerieši to v takej miere, ako by to obce nevyhnutne, aj životné prostredie, vyžadovalo. Z tohto dôvodu takisto budem podporovať návrhy, ktoré sa budú dotýkať presunu určitých prostriedkov na obce, pokiaľ to bude z rezortov, u ktorých sa dá, samozrejme, tieto presuny urobiť. Po štvrté, nedá mi, aby som mohol podporiť a súhlasiť s rozpočtom pri súčasnom stave obyvateľstva, keď sa v budúcom roku predpokladá len nárast plynu, miesto pôvodných plánovaných 2,4 % na 12 %. To bol kedysi odhad či prognóza, keď nechcem použiť názov plánovanie, ktorý sa dnes zmenil na skutočnosť, vo výške 12 % a tieto, 12 % z 2,4, a tieto ceny budú mať samozrejme dopad na vyššie výdavky nielen občanov, ale aj na celú verejnú správu, čiže je tu jasný predpoklad toho, že môže sa zasiahnuť tak do života véucéčok, obcí, miest, ako i samotných občanov. Po piate. Príjmy sa vždy musia nájsť u občana, z toho vychádza i tvorba tohto štátneho rozpočtu. Prečo to tak hovorím? Reformy, ktoré prebehli v zdravotníctve, v školstve, sa pripravujú v doprave, tu jednoznačne konštatujú, že sme síce navýšili príjmovú časť, ale navýšili sme ju práve od občana, z jeho daní z poplatkov a z ďalších záležitostí, nie z výkonu ekonomiky. Po šieste, deficit 61,5 miliardy, to nie je prijateľná záležitosť, ani pre mňa, ani pre klub KSS a hlavne v tej súvislosti, ak si porovnáme skutočné výdavky a príjmy. Po siedme. Je tu obrovský, skutočne vysoký štátny dlh - 600 miliárd slovenských korún, ktorý je najvyšší v histórii. A v tejto súvislosti sa nedá povedať, že by som teda mohol práve v tomto čísle a v tomto rozpočte vyjadriť sa kladne k danej situácii. Výhrady máme voči tomu, čo som už skonštatoval, že sú v rozpočte viac-menej preferované silové rezorty na úkor sociálnej oblasti. Nejde mi o to, aby bola zanedbaná ochrana obyvateľstva. Pochopiteľne nie, ale sú tam také kapitoly, v ktorých je niekedy, dá sa povedať, i taká služba, ktorú vykonávali predtým, služby, niektoré bezpečnostné orgány, a boli za to potom neskôr odsúdené, čo je určité sledovanie názorov, čo je určité sledovanie osôb a ďalších vecí. A to sa mi zdá trošku nadhodnotené v tejto súvislosti. Po ďalšie, po deviate, sú to príjmy porovnávateľné v podstate v rozpočte s predchádzajúcim rokom, ak k tomu nepridáme eurofondy, ktoré dojdú s určitými financiami smerom pre Slovenskú republiku a potom zabezpečia vyššiu možnosť delenia prostriedkov. No a posledné, je to skutočne zaostávanie, zaostávanie kultúrnych a športových potrieb spoločnosti. To sú dôvody, ktoré mi nedovoľujú rozpočet podporiť. Chcel by som ďalej konštatovať niekoľko záležitostí. Hovoril som dosť o obciach a mestách, aké majú pozície. Sú však aj mestá a obce, ktoré sú postavené na základe toho, že sú symbolom určitej štátnosti, že sú symbolom štátnosti i Slovenskej republiky po dlhodobé obdobie, a dokonca tieto mestá majú i oporu v zákone Slovenskej národnej rady. Už asi viete, o čom hovorím, pretože tento návrh som tu predložil aj vlani a chýbali mu tri hlasy, a preto, že si myslím, že nejde o tie tri hlasy, ale ide o to, aby sme dali tomu, čo zákon slovenskej Národnej rady vyžaduje, zadosťučinenie, tak konštatujem i dnes. V zmysle zákona 241/1994, zákona Národnej rady Slovenskej republiky „je mesto Martin centrom národnej kultúry Slovákov žijúcich v Slovenskej republike a v zahraničí. Je sídlom celoslovenských kultúrnych ustanovizní a vzťahujú sa naň osobitné predpisy o rozpočtových pravidlách Slovenskej republiky. Národná rada Slovenskej republiky a vláda Slovenskej republiky v zmysle tohto zákona všestranne pomáhajú mestu plniť jeho poslanie a funkcie z tohto zákona“. To je, prosím, citát zákona 241/1994. V zmysle tohto zákona i dnes konštatujem, že je potrebné v tomto meste zachovať mnoho kultúrnych pamiatok, a preto dávam i pozmeňujúci návrh. Konštatujem však jednu vec pre vysvetlenie ďalších kolegov. Ak sa konštatovalo v súvislosti s rozpočtom, že je ochotná koalícia diskutovať s nezávislými poslancami o podpore určitých, ich potrebných aktivít v regióne, tak domnievam sa, že rovnaké právo má aj opozičný poslanec, ktorý v tomto prípade háji nie svoje tričko, ale háji zákon slovenskej Národnej rady 241, ktorý do tohto postavenia postavil mesto, ktoré je centrom národnej kultúry Slovákov žijúcich doma i v zahraničí. Z tohto dôvodu môj pozmeňujúci návrh je takýto. Po prvé, z rozpočtu Ministerstva kultúry Slovenskej republiky, ktorý je určený na financovanie obnovy národných kultúrnych pamiatok vyčleniť sumu 20 miliónov korún pre mesto Martin, ktorá bude použitá na stavebné a technologické ukončenie rekonštrukcie Národného domu v roku 2005. Uvedenú sumu odporúčam zaradiť do tabuľkovej prílohy číslo 5 s názvom záväzné limity dotácií obciam na rok 2005 bod A písmeno c) dotácia na záchranu historických pamiatok ako samostatnú kolónku s názvom dotácia pre mesto Martin ako centrum národnej kultúry Slovákov. Po druhé, z kapitoly Slovenskej informačnej služby presunúť sumu 10 miliónov korún a uvedenú sumu presunúť ako záväzný limit dotácií obce na rok 2005 určenú na záchranu historických pamiatok a zaradiť ju do novovytvorenej kolónky dotácia pre mesto Martin ako centrum národnej kultúry Slovákov. Po tretie, z rezervy vlády Slovenskej republiky vyčleniť sumu 20 miliónov korún pre potreby záväzného limitu obciam na rok 2005 určenú na záchranu historických pamiatok a vložiť ju účelovo do novovytvorenej položky dotácia pre mesto Martin ako centrum národnej kultúry Slovákov žijúcich v Slovenskej republike aj v zahraničí. Kolegyne, kolegovia, verím, že pochopíte situáciu v centre národnej kultúry Slovákov, ktorá napriek svojmu postaveniu, napriek vyplývajúcemu a tu citovanému zákonu nemá v štátnom rozpočte Slovenskej republiky ani takú podporu ako napríklad mestá Banská Štiavnica, Bardejov, Bratislava, Levoča, Kremnica, ba dokonca ani most Košická. Niežeby som mal voči týmto centrám výhrady, nie, podporím ich hlasovaním, potrebujú, ale potrebuje to i to, čo káže zákon 241, potrebuje to i mesto Martin a prvýkrát v histórii by ste poslanci Národnej radi prišli k tomu, aby ste naplnili tento zákon do bodky a do písmena tak, že sme ho nielen schválili, ale budeme ho i v ďalšej časti realizovať. Vážený pán spravodajca, z tohto dôvodu vám predkladám mnou predložený pozmeňujúci návrh a zároveň vás žiadam, aby sme pri hlasovaní hlasovali o jednotlivých bodoch jednotlivo, samostatne, pretože niektorí členovia koalície nebudú chcieť zo svojho rezortu vložiť prostriedky, ale z rezortu vlády a z rezervy vlády Slovenskej republiky, to už je o inom. To je o cti poslancov, o ich vzťahu k centru národnej kultúry Slovákov žijúcich doma i v zahraničí. Ďakujem za pozornosť.