M. Sabolová, poslankyňa: (2002-03-14):
J. Migaš, predseda NR SR: Pani ministerka. M. Machová, ministerka pre správu a privatizáciu národného majetku SR: Ak mi dovolíte, mám len krátku repliku na to, čo ste povedali. V odpovedi pán minister uvádza, že vlastne aj vyhláška ministerstva financií by mala platiť rovnako na celom území Slovenskej republiky a stanovuje maximálnu výšku tohto poplatku. Domnievam sa, že k riešeniu tohto problému naozaj môže prispieť aj novela vyhlášky ministerstva pôdohospodárstva, ale som presvedčená, že aj transformácia Vodární a kanalizácií na obecné vodárenské spoločnosti, kde aj problematika vlastne spojená s témou, ktorú ste nastolili, bude predmetom činnosti obecných vodárenských spoločností a prístup k občanovi alebo vzdialenosť občana k obecnej vodárenskej spoločnosti od ministerstva financií je určite bližšia a som presvedčená, že aj tento krok, teda transformácia na obecné vodárenské spoločnosti napomôže riešiť problém v prospech občana. J. Migaš, predseda NR SR: Ďakujem, pani ministerka. Ďalšiu otázku položil pán poslanec Andrejčák ministrovi hospodárstva pánu Harachovi. Otázka znie: „Podľa uznesenia vlády Slovenskej republiky číslo 168 z 20. 2. 2002 je určený váš štátny tajomník za člena zmiešanej komisie vlády Slovenskej republiky zodpovednej za prípravu nákupu viacúčelových bojových lietadiel formou verejného obstarávania. Žiadam vysvetliť, ako ste definovali stanovisko vášho rezortu na nákup lietadla. Bude váš rezort presadzovať nákup lietadla z novovýroby alebo z používania (t. j. pri vyradení z inej armády)?“ Odpovedá pán minister Harach. Nech sa páči. Ľ. Harach, minister hospodárstva SR: Ďakujem pekne. Vážené pani poslankyne, páni poslanci, vážený pán poslanec Andrejčák, tieto otázky sú položené viacerým členom vlády, okrem iného aj štvrtá otázka ministrovi zahraničných vecí toho istého znenia, keďže ma požiadal, aby som ho zastupoval, chcem poprosiť, aby sme mohli spojiť odpovede na obidve otázky. Na základe uznesenia vlády Slovenskej republiky číslo 168 z 20. februára tohto roku... J. Migaš, predseda NR SR: Pán minister, budete odpovedať na dvojku a na štvorku, lebo je to predmetom tá istá vec. Pán poslanec Andrejčák, súhlasíte? Takže, nech sa páči. Ľ. Harach, minister hospodárstva SR: Áno, súhlasí. To bol bod C2 tohto uznesenia, vypracovalo ho ministerstvo obrany - návrh štatútu uvádzanej zmiešanej komisie vlády Slovenskej republiky, ktorý bol zaslaný na pripomienkovanie zainteresovaným rezortom, dostali ho teda aj zahraničiari aj my. 13. marca sa týmto návrhom štatútu zaoberala na svojom 1. zasadnutí samotná zmiešaná komisia v zmysle citovaného uznesenia. Štatút bude predložený na schválenie vláde Slovenskej republiky. Podľa návrhu štatútu, zatiaľ treba hovoriť o návrhu, bude komisia po prvé zabezpečovať a koordinovať vypracovanie súťažných podkladov nákupu viacúčelových bojových lietadiel v týchto častiach: a) pokyny na vypracovanie ponúk, b) podmienky účasti uchádzačov vo verejnej súťaži, c) zábezpeka zložená uchádzačmi, d) opis predmetu verejného obstarávania, e) spôsob určenia ceny predmetu verejného obstarávania, f) obchodné podmienky dodania predmetu verejného obstarávania, g) kritériá na hodnotenie ponúk a spôsob ich uplatnenia, h) návrh zmluvy. Po druhé, kompletovať súťažné podklady, zabezpečovať formálne spracovanie a predkladanie materiálov na rokovanie vlády. Opis predmetu verejného obstarávania bod D podkladov - k tomu je smerovaná vaša otázka - by mal pritom obsahovať základné požiadavky a charakteristiky viacúčelového bojového lietadla. Je logické, že časť zodpovednosti za toto alebo gros zodpovednosti bude na zástupcoch ministerstva obrany, požiadavky na prevádzkovú a bojovú interoperabilitu detto, požiadavky na integrovanú logistickú podporu detto. Z uvedeného je zrejmé, že úlohou komisie nebude rozhodnúť, či v konečnom dôsledku vybraný typ lietadla bude taký, ktorý bol pôvodne projektovaný ako bojový a viacúčelový alebo bol vyprojektovaný ako cvičný a dodatočne modernizovaný na viacúčelový, aj keď treba pripustiť, že stanovené technické požiadavky a bojové charakteristiky budú mať vplyv na prípadné rozhodovanie medzi oboma spomínanými typmi lietadiel. Rovnako tak medzi vopred stanovenými požiadavkami nebude, či má ísť o lietadlo novovyrobené alebo už používané, prípadne ako dlho by už malo byť zavedené vo výzbroji vzdušných síl iných štátov, ako znejú aj ďalšie otázky k tomuto. V rámci komisie sa pri príprave súťažných podkladov predpokladá istá deľba práce. Úloha zástupcov jednotlivých ministerstiev bude spočívať - napríklad úloha ministerstva zahraničných vecí okrem iného v zabezpečení transparentnosti výberového konania, predovšetkým v konaní voči zahraničiu hľadaním čo najefektívnejšieho spôsobu zverejnenia tejto informácie v zahraničnej tlači a podobne. Z pohľadu ministerstva hospodárstva bude náš štátny tajomník ako člen komisie sledovať predovšetkým otázky prípravy celého tohto projektu v kontexte ofsetových programov a ofsetových operácií, ktoré sa v rámci týchto programov budú realizovať. Ide o to, aby sa nielen rozhodlo o nákupe, či aby sa realizoval nákup lietadiel, ale aby bol začlenený do takého programu, ktorý povedie k istému oživeniu príslušnej časti priemyselnej výroby u nás, ktorý povedie k tomu, že už predtým - a tu uvažujeme s trojročnou lehotou - budú jednotliví víťazi, takpovediac, tohto tendra realizovať také programy, ktorých produkcia zabezpečí finančné prostriedky, finančné nástroje na nákup samotných lietadiel, zabezpečí export slovenskej produkcie, získavanie nových technológií a podobne. Čiže na jednej strane je záujem modernizovať letecké sily podľa toho, ako bude tento tender urobený. Na druhej strane chceme, aby to bolo v kontexte riešenia širších otázok predovšetkým vo vzťahu k priemyslu, ktorý podporuje a ktorý je naviazaný na obranu, obranný priemysel, ale aj na iné sektory priemyslu. To je všetko. Ďakujem pekne. J. Migaš, predseda NR SR: Ďakujem, pán minister. Nech sa páči, pán poslanec Andrejčák. Zapnite mikrofón pánu poslancovi. Nech sa páči. I. Andrejčák, poslanec: Ďakujem za slovo. Pán minister, beriem do úvahy to, že rád hovoríte dlho a nezodpoviete na otázku. Ja som z vašej odpovede vyrozumel: neviem to stanoviť, nemám odvahu to stanoviť a nebudem za to niesť zodpovednosť. Budú štyri ministerstvá povinné odpovedať na túto otázku a vyriešiť, aký typ lietadla bude. Iná stránka je technická, iná stránka je obsah školenia, ktoré ste sa pokúšali urobiť. Nechcem byť členom komisie, nepotrebujem. Ja som poslanec, ale budem vo výbore navrhovať, aby predtým, než to vypracujete a dáte na rokovanie vlády, sme to posudzovali my. Chcem povedať, že ste si zvolili metódu, ktorá je vzdialená od štátov NATO. Idete presne opačne, mimo parlamentu na komisie, tam sa nezbavujú ministri zodpovednosti, tam sa nezbavujú spôsobu parlamentnej kontroly. Ale aspoň ste mi dali dobrý podklad na hovorenie v rozprave. O ofsetoch možno viem viac ako vy. Neviem, či viete, že Česi trikrát prijímali zákon, aby si ujasnili, čo s ofsetmi a armádou. Aj tak to musí slovenský minister zaplatiť. Takže nevytvárajme situáciu, že ofsety nám prinesú zadarmo lietadlo. Z toho sme už vyrástli. Ale moja druhá otázka znie teraz takto: Ste ochotný niesť jednu štvrtinu zodpovednosti za každú z tých troch otázok, ktoré som dal? Všetkým štyrom ministrom som dal rovnakú otázku. Oni tam uznesením vlády dávajú svojho štátneho tajomníka, teda ponesú zodpovednosť, či Slovensko bude kupovať nové lietadlo alebo staré. Aj jeden, aj druhý variant je možný, je finančne rôzne náročný. Ak to tá skupina nepovie vojakom, aby mohli na základe otázok, ktoré som vám dal, vypracovať podmienky, tak to nikdy nebude. Ale možno idete tou cestou ako s plynárňami, ako sa išlo s telekomunikáciami, že ste vymysleli fígeľ - komisiu - a urobili ste priamy predaj. Asi to chcete urobiť znova. J. Migaš, predseda NR SR: Pán minister. Ľ. Harach, minister hospodárstva SR: No tu sa nerobí priamy predaj, tu sa skôr nakupuje. Ale ja by som takto povedal, pán poslanec. V žiadnom prípade sa ministri a ani ja za tú časť, za ktorú máme kompetenciu v takomto projekte, nezbavujeme zodpovednosti. Ako som už pri prvej odpovedi na vašu otázku odpovedal, toto je komisia, ktorá pripraví podklady, o ktorých bude rozhodovať vláda. Čiže ministri budú priamo na rokovaní vlády niesť a realizovať zodpovednosť, ktorú majú zo zákona. Naopak, že považujeme celý projekt za dôležitý, o tom svedčí to, že komisie sú menované na úrovni štátnych tajomníkov. Ministerstvo hospodárstva zhodou okolností zastupuje štátny tajomník, ktorý je zo zákona, ktorý platil aj počas vašej éry, zo zákona predsedom licenčnej komisie, teda prichádza do styku s obchodnými podmienkami pri obchodovaní so špeciálom, so zbraňami, zodpovedá priamo zo zákona za dodržiavanie týchto podmienok. Čo sa týka zakomponovania kontrolnej funkcie Národnej rady do celého tohto procesu, no veď je zákon, ktorý vám to dovoľuje. Všetci budeme rešpektovať akékoľvek riadiace procedúry, kontrolné procedúry, ktoré zvolí príslušný výbor, resp. Národná rada, keď budú tieto kontrolné procedúry založené na zákone a na kompetenciách, ktoré máte a tie máte. Takže absolútne nič nebráni tomu, aby ste dostávali informácie. A pokiaľ budem ja ako minister požiadaný o informácie, akým spôsobom sú pripravené ofsetové programy, aké je ekonomické zhodnotenie týchto ofsetových programov, kedykoľvek som k dispozícii, aby ste ich mali buď priamo predložené ako informáciu alebo sprostredkovane. Ako si budete želať. Ďakujem za pozornosť. J. Migaš, predseda NR SR: Pán minister, zostaňte, lebo budete odpovedať aj na ďalšiu otázku. Položila ju pani poslankyňa Sabolová. Otázka znie: „Ako vidíte reálne pokračovanie ťažby v Nižnej Slanej?“ Odpovedá minister hospodárstva Ľubomír Harach. Nech sa páči. Ľ. Harach, minister hospodárstva SR: Ďakujem pekne. Vážená pani poslankyňa, ministerstvo hospodárstva i vláda Slovenskej republiky venuje problematike Želby a. s. Spišská Nová Ves, osobitne závodu Siderit Nižná Slaná veľkú pozornosť. Dôkazom toho je prijatie delegácie pracovníkov závodu Siderit u predsedu vlády. Na základe tohto stretnutia v celom slede operácií, ktoré sme robili od osobných návštev v Nižnej Slanej až po vypracovanie príslušných analytických dokumentov... J. Migaš, predseda NR SR: Pán minister, prepáčte mi. Ja by som poprosil lekárov, či už ministrov alebo poslancov, aby si sadli na svoje miesta a venovali sa hodine otázok. Prosím aj ostatných poslancov, pokiaľ ide o členov vlády, vybavte si to mimo bodu hodina otázok. Chcem vás rázne upozorniť, pretože to už pomaly nie je hodina otázok, ale konzultácie medzi poslancami a členmi vlády. Nech sa páči, pán minister. Ľ. Harach, minister hospodárstva SR: Zrejme táto otázka je priamo smerovaná z posledného stretnutia u predsedu vlády. Po tomto stretnutí ma predseda vlády požiadal o uskutočnenie rokovania. Ja takéto rokovanie teraz pripravujem aj za účasti predbežného správcu konkurznej podstaty vzhľadom na situáciu, ku ktorej došlo v Želbe, myslím si, v období posledných 3 až 5 týždňov. Chcem pozvať na toto rokovanie aj rozhodujúcich veriteľov a zainteresované ústredné orgány štátnej správy. Treba ale povedať, že predtým už ministerstvo hospodárstva vypracovalo dokument, tak ako to požaduje zákon o štátnej pomoci, na základe ktorého by tejto spoločnosti mala byť poskytnutá štátna pomoc, ktorá je zameraná na technologickú rekonštrukciu predovšetkým spaľovacej časti celej technologickej linky. Táto štátna pomoc je žiaduca pre Želbu, to bolo vidieť priamo na mieste a z analytických materiálov, to je po prvé. Po druhé, aby ju Želba dostala, tak musí splniť podmienky, ktoré sú dané najprv veriteľmi. Najväčší veritelia Želby sú Slovenský plynárenský priemysel a Sociálna poisťovňa. Podľa informácií, ktoré mám, môžem ich označiť ako čerstvé, so všetkými týmito rozhodujúcimi veriteľmi boli urobené dohody formou splátkových kalendárov, ktoré odkladajú alebo rozkladajú splátky dlhov z predchádzajúceho obdobia, pričom však došlo k situácii, že Želba nebola schopná splácať aj niektoré napríklad aktuálne dodávky zemného plynu. Stalo sa to z toho dôvodu, že nebola ešte uzavretá zmluva s U.S.Steel na odber produkcie zo Želby. Aktuálna informácia, ktorú mám, obrazne povedané z dneška, potvrdzuje to, o čom ma generálny riaditeľ Želby informoval predchádzajúci týždeň, že zmluva je, formálne už bola pripravená a v týchto dňoch sa podpísala. Nie je v objeme, aký vlastne zakladal podnikateľský plán Želby, na základe ktorého bol postavený aj dokument o štátnej pomoci. Nie je v takom rozsahu, to znamená, ani v objemoch, ani v rozsahu finančného plnenia. To znamená, že bude potrebné uskutočniť rokovanie, o ktorom som hovoril. Rozhodujúci veritelia musia dať stanovisko možno k modifikácii - možno, zatiaľ je to len v úvahe a v pracovnej verzii - k modifikácii splátkových kalendárov. Po odsúhlasení toho projektu, prípadne modifikovaného, je ministerstvo hospodárstva pripravené predložiť žiadosť o štátnu pomoc v mene tejto akciovej spoločnosti na rokovanie vlády Slovenskej republiky, tak ako to ukladá zákon. Chcem zdôrazniť, že táto štátna pomoc je aj z pohľadu toho, čo sa realizuje, významná aj preto, lebo vlastne sa idú do technológie výroby v Želbe zaviesť výsledky technického výskumu a technického rozvoja realizované na Technickej univerzite v Košiciach. Táto úprava celého spaľovacieho procesu by priniesla približne 30-percentné úspory v nákladoch na technológie, v technologických nákladoch, čo už by podľa vyjadrenia predstaviteľov Želby a aj podľa našich hodnotení mohlo viesť k tomu, že uplatnenie tejto štátnej pomoci by mohlo pomôcť Želbe prekonať možno momentálny krízový stav, v ktorom sa nachádza. J. Migaš, predseda NR SR: Pani poslankyňa Sabolová chce položiť doplňujúcu otázku. Nech sa páči.