I. Mikloš, poslanec: (2009-03-11):
Problém tohto zákona je ale v tom, že nerieši situáciu, resp. rieši ju len nedostatočným kozmetickým spôsobom. Odvodové zaťaženie je na Slovensku jedno z najvyšších na svete, takmer polovica, presne 48,6 %, z hrubej mzdy veľkej väčšiny zamestnancov sa odvádza do Sociálnej poisťovne a zdravotných poisťovní. Aj z našich ciest, nakoniec aj z analýz, nezávislých analýz, ktoré existujú, je evidentné, že odvodové zaťaženie ako z hľadiska výšky, tak aj z hľadiska zložitosti tohto systému je prekážkou a bolo prekážkou vyššieho ekonomického rastu a konkurencieschopnosti aj v dobách pred krízou, ale o to viac je to problémom v dobe krízy. Preto vlastne všetci – a naozaj som sa nestretol ešte so žiadnym zamestnávateľom, či už malým, alebo veľkým, alebo so živnostníkom, ktorý by nesúhlasil s názorom, že zníženie odvodov a zjednodušenie odvodového zaťaženia je asi tou podstatnou a kľúčovou vecou, na ktorú by sme sa mali sústrediť. V tomto zmysle považujem vládny návrh za absolútne nedostatočný. Zníženie, resp. úľava pre živnostníka z tohto vládneho návrhu bude mesačne 8,1 eur, čo je asi 245 korún, ale zároveň treba dodať, že v dôsledku zvýšenia minimálnej mzdy od 1. januára tohto roka, a teda v dôsledku zvýšenia minimálneho vymeriavacieho základu sa zvýšilo odvodové zaťaženie pre živnostníkov o 202 korún. Takže čistý prínos v tomto roku oproti minulému roku bude 43 korún mesačne, takže ani niečo vyše jedného eura. Takéto opatrenie je absolútne nedostatočné a poslanec Brocka má podľa môjho názoru pravdu, ak hovorí, že odvodové zaťaženie od 1. 1. 2010 stúpne. Jednoducho stúpne preto, že ten vymeriavací základ stúpne, že mzdy stúpnu. Podľa mojich prepočtov by ten nárast od 1. 1. 2010 napriek prijatiu vládneho návrhu mal byť 75 korún mesačne, teda asi 2,5 eura mesačne. Predkladáme návrh – a je to alternatíva proti návrhu pána poslanca Brocku – na omnoho zásadnejšie zníženie odvodov. Predložím pozmeňujúci návrh, ktorý prečítam, jeho presné znenie, ktorý navrhuje, aby sa zrušila povinnosť prispievať na nemocenské poistenie a do rezervného fondu solidarity, čím by pre samostatne zárobkovo činné osoby, samozrejme, toto opatrenie by znamenalo pokles ich odvodového zaťaženia o 9,15 percentuálneho bodu, 4,4 percenta na nemocenské poistenie a 4,75 percenta do rezervného fondu solidarity. Zachytil som informácie, neviem, či sú relevantné, alebo nie, že pani ministerka by možno ani nemala problém s tým zrušením povinnosti, a teda so zdobrovoľnením platenia na nemocenské poistenie zo strany SZČO. Tento návrh ale ide ďalej. Navrhuje okrem toho iný mechanizmus zníženia minimálneho vymeriavacieho základu pre platbu poistného, pre sociálne poistenie pre samostatne zárobkovo činné osoby, a to zo súčasnej úrovne minimálnej mzdy na úroveň životného minima, teda inak, ako to rieši vláda, toto by znamenalo zníženie odvodového zaťaženia. A ďalej navrhujeme to, čo vláda nerieši a nenavrhuje riešiť vôbec, zníženie odvodového zaťaženia pre všetkých zamestnancov a zamestnávateľov, a to zavedením odpočítateľnej položky z vymeriavacieho základu, ktorá by znížila podnikateľským subjektom náklady na zamestnávanie v priemere o 8,8 eur, to je asi 266 korún mesačne, a zamestnancom by zvýšila ich čistú mesačnú mzdu v priemere o 3,3 eurá, teda asi o sto korún. Túto odpočítateľnú položku navrhujeme zaviesť iba na prechodné obdobie do konca roku 2010, pričom Národná rada, navrhujeme, aby, to navrhujeme v inom bode, o ktorom sa vlastne už rokovať nebude, ale navrhovali sme a navrhujeme, aby Národná rada požiadala vládu, aby zjednotila výber daní a odvodov tak, aby tento zjednotený výber mohol platiť od 1. 1. 2011. Dovoľte mi teda prečítať návrh, pozmeňujúci návrh, ktorý predkladám. Pozmeňujúci návrh k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov. 1. V článku I sa vkladajú body 1 až 15, ktoré znejú: „§ 3 Zárobková činnosť Zárobková činnosť na účely tohto zákona je a) na účely dôchodkového poistenia 1. činnosť zamestnanca, 2. činnosť samostatne zárobkovo činnej osoby, z ktorej je povinne dôchodkovo poistená, b) na účely nemocenského poistenia a poistenia v nezamestnanosti činnosť zamestnanca.“ 2. V § 14 odsek 1 znie: „(1) Povinne nemocensky poistený je zamestnanec, ktorý vykonáva prácu na území Slovenskej republiky alebo mimo územia Slovenskej republiky počas obdobia určeného zamestnávateľom, ak medzinárodná zmluva, ktorá má prednosť pred zákonmi Slovenskej republiky, neustanovuje inak.“ 3. V § 15 ods. 1 písmeno b) znie: „b) samostatne zárobkovo činná osoba, ktorej príjem z podnikania a z inej samostatnej zárobkovej činnosti podľa osobitného predpisu34) alebo výnos súvisiaci s podnikaním a s inou zárobkovou činnosťou bol vyšší ako dvanásťnásobok vymeriavacieho základu určeného v § 138 ods. 9.“ 4. V § 21 ods. 1 sa vypúšťajú slová „nemocenské poistenie a povinné“. 5. V § 21 ods. 2 sa vypúšťajú slová „nemocenské poistenie a povinné“. 6. V § 21 ods. 3 sa vypúšťajú slová „povinného nemocenského poistenia a“. 7. V § 21 ods. 4 sa vypúšťajú slová „nemocenské poistenie a povinné“. 8. V § 26 ods. 2 sa vypúšťajú slová „povinné nemocenské poistenie a“. 9. V § 26 ods. 4 sa v prvej vete vypúšťajú slová „povinné nemocenské poistenie a“ a tiež slová „povinne nemocensky poistenej a“ a v druhej vete sa vypúšťajú slová „povinné nemocenské poistenie a“. 10. § 31 vrátane nadpisu znie: „Všeobecné podmienky nároku na nemocenské dávky dobrovoľne nemocensky poistenej osoby.“ A potom tento § 31 by znel: „(1) Dobrovoľne nemocensky poistená osoba má nárok na nemocenskú dávku, ak tento zákon neustanovuje inak, ak a) splnila podmienky ustanovené na vznik nároku na nemocenskú dávku počas trvania nemocenského poistenia a b) zaplatila poistné na nemocenské poistenie najneskôr v posledný deň kalendárneho mesiaca, v ktorom vznikol dôvod na poskytnutie nemocenskej dávky za obdobie od prvého vzniku nemocenského poistenia dobrovoľne nemocensky poistenej osoby do konca kalendárneho mesiaca predchádzajúceho kalendárnemu mesiacu, v ktorom vznikol dôvod na poskytnutie nemocenskej dávky, najviac za obdobie posledných desať rokov predchádzajúcich kalendárnemu mesiacu, v ktorom vznikol dôvod na poskytnutie nemocenskej dávky. Podmienka zaplatenia poistného na nemocenské poistenie sa považuje za splnenú, ak suma dlžného poistného na nemocenské poistenie je v úhrnne nižšia ako 3,32 eur. (2) Ak vznikol dôvod na poskytnutie nemocenskej dávky v kalendárnom mesiaci, v ktorom dobrovoľne nemocensky poistenej osobe prvýkrát vzniklo nemocenské poistenie, vznikne nárok na nemocenskú dávku, ak za tento mesiac zaplatili poistné na nemocenské poistenie najneskôr v posledný deň splatnosti poistného na nemocenské poistenie. Na splnenie podmienky zaplatenia poistného odsek 1 písm. b) časť vety za bodkočiarkou platí rovnako. (3) Dobrovoľne nemocensky poistená osoba má nárok na nemocenskú dávku aj vtedy, ak vznikol dôvod na poskytnutie nemocenskej dávky po zániku jej nemocenského poistenia počas trvania nároku na výplatu nemocenskej dávky alebo v ochrannej lehote a za obdobie od prvého vzniku nemocenského poistenia dobrovoľne nemocensky poistenej osoby do zániku jej nemocenského poistenia, najviac za obdobie posledných desať rokov predchádzajúcich kalendárnemu mesiacu, v ktorom zaniklo nemocenské poistenie, zaplatila poistné na nemocenské poistenie najneskôr v posledný deň splatnosti poistného za kalendárny mesiac, v ktorom zaniklo nemocenské poistenie. Na splnenie podmienky zaplatenia poistného odsek 1 písm. b) časť vety za bodkočiarkou platí rovnako. 11. V § 33 odsek 1 znie: „(1) Zamestnanec má nárok na nemocenské, ak bol pre chorobu alebo úraz uznaný za dočasne práceneschopného na výkon zárobkovej činnosti alebo mu bolo nariadené karanténne opatrenie podľa osobitného predpisu 50 (ďalej len „dočasná pracovná neschopnosť“).“ 12. V § 34 odsek 1 sa vypúšťajú slová „Povinne nemocensky poistenej samostatne zárobkovo činnej osobe a“. 13. V § 37 odsek 2 sa vypúšťa čiarka a slová „povinne nemocensky poistenej samostatne zárobkovo činnej osoby“. 14. V § 49a sa vypúšťajú slová „povinne nemocensky poistenej a“. 15. V § 57 odsek 2 sa vypúšťajú slová „a povinne nemocensky poistenej samostatne zárobkovo činnej osoby“. Body 1 a 2 návrhu zákona sa prečíslujú na body 16 a 17, za bod 17 sa vkladajú body 18 až 24, ktoré znejú: 18. V § 128 odsek 1 sa vypúšťa písmeno c). Doterajšie písmeno d) sa označuje ako písmeno c). 19. V § 128 odsek 11 sa vypúšťa písmeno b). Doterajšie písmená c) a d) sa označujú ako písmená b) a c). 20. V § 130 sa vypúšťa písmeno c). Doterajšie písmeno b) sa označuje ako písmeno d). 21. V § 137 sa vypúšťa písmeno b). Doterajšie písmená c) a d) sa označujú ako písmená b) a c). 22. V § 138 odsek 6 sa vypúšťajú slová „povinne nemocensky poistenej a“. 23. V § 138 odsek 7 sa vypúšťajú slová „povinne nemocensky poistenej a“. 24. V § 138 odsek 9 sa slová „minimálnej mzdy zamestnancov v pracovnom pomere odmeňovaných mesačnou mzdou, ktorá platí“ nahrádzajú slovami „životného minima platného“. Za bod 25 sa vkladajú body 26, 27, ktoré znejú: 26. V § 138 odsek 11 písm. h) sa vypúšťa čiarka a slová „povinne nemocensky poistenou samostatne zárobkovo činnou osobou a“. 27. V § 138 odsek 12 sa vypúšťajú slová „povinne dôchodkovo poistenou samostatne zárobkovo činnou osobou a“. Bod číslo 4 návrhu zákona sa prečísluje na bod 28. Za bod 28 sa vkladá bod číslo 29, ktorý znie: V § 138 odsek 18 sa vypúšťajú slová „povinne nemocensky poistenej a“. Body číslo 5, 6, 7 návrhu zákona sa prečíslujú na 30, 31, 32. 33. Za § 138 sa vkladá § 138a, ktorý vrátane nadpisu znie: „§ 138a Odpočítateľná položka z vymeriavacieho základu (1) Vymeriavací základ vypočítaný podľa § 138 ods. 1 až 19 a 23 a 24 sa na účely výpočtu poistného znižuje o sumu 35 eur za kalendárny mesiac. (2) Zníženie vymeriavacieho základu podľa odseku 1 sa nevzťahuje na zamestnancov a zamestnávateľov, ktorým štát poskytuje príspevok na podporu udržania zamestnanosti podľa osobitného predpisu. (3) Zníženie vymeriavacieho základu podľa odseku 1 nemá vplyv na výšku nároku na vyplácané dávky zo sociálneho poistenia.“ 27. V § 139 odsek 2 sa vypúšťajú slová „povinne nemocensky poistenej a“. 28. V § 140 odsek 1 sa vypúšťajú slová „povinne nemocensky poistená a“. 29. V § 140 odsek 3 sa vypúšťajú slová „nemocensky poistená a povinne“. 30. V § 142 odsek 4 sa vypúšťajú slová „povinne nemocensky poistenej a“. 31. Za § 294a sa vkladá § 294b, ktorý znie: „§ 249b Ustanovenie § 138a stráca účinnosť 31. decembra 2010.“ Článok II: „Tento zákon nadobúda účinnosť od 1. apríla 2009“, ale to bolo pripravené ešte, áno, na skrátené, keďže je v skrátenom, tak to platí. Čiže článok II: „Tento zákon nadobúda účinnosť od 1. apríla 2009.“ Ešte by som chcel, to je znenie toho pozmeňujúceho návrhu. Ešte by som chcel povedať, aké sú rozpočtové dôsledky takto navrhovaného zníženia odvodov, aby som urobil zadosť aj tomu, pretože tento návrh znamená zníženie príjmov Sociálnej poisťovne podľa nášho odhadu 9,6 mld. korún, čo je čiastka značná, ale znamená aj to, že práve v tomto objeme by sa uľahčilo a znížilo odvodové zaťaženie najmä pre živnostníkov, ale nielen pre nich, aj pre všetkých zamestnancov a zamestnávateľov. Čo sa týka krytia týchto rozpočtových dôsledkov tohto návrhu, vidíme možné krytie v znížení stále pokračujúceho obrovského plytvania s verejnými zdrojmi. Na ilustráciu v oblasti, kde je možné ušetriť verejné zdroje, chcem uviesť nasledovné: - Je to celkom určite zvýšené omnoho vyššie čerpanie európskych fondov, ako je dnešné použitie, a teda ušetrenie tých peňazí, ktoré by mohli byť nahradené nie konkrétne v Sociálnej poisťovni, ale v iných oblastiach verejných financií. Zmena alebo použitie európskych fondov na financovanie tých vecí, ktoré sú financované z iných verejných výdavkov. - Je to celkom určite zrušenie nezmyselných tendrov, na ktorých štát prichádza o miliardy korún, napríklad tender na diaľničné mýto alebo predraženého projektu, PPP projektu rýchlostnej komunikácie R 1. - Celkom určite sú to zbytočne vyhodené peniaze na nezmyselný projekt širokorozchodnej trate, na ktorý vláda už vyčlenila peniaze na jeho projektovú prípravu. - Celkom určite je možné odložiť alebo zrušiť investičné nákupy a výdavky, ktoré nie sú nevyhnutné, ktoré nepomáhajú zlepšovať konkurencieschopnosť krajiny a nepomáhajú zvyšovať tvorbu pracovných miest ani neprispievajú k zmenšovaniu regionálnych rozdielov. Je to napríklad neúmerne a nezmyselne navýšená investícia rekonštrukcie Bratislavského hradu. Je to napríklad nákup nových vojenských lietadiel, nákup áut pre ministerstvá a tak ďalej atď. - Je to celkom určite aj novela zákona o verejnom obstarávaní, ktorá by, ak by bola schválená, ak by boli schválené tie zmeny, ktoré opakovane už vyše roka navrhuje kolegyňa poslankyňa Žitňanská, umožnili by znížiť verejné výdavky v rozsahu miliárd až desiatok miliárd korún. Preto sme presvedčení, že tieto rozpočtové dôsledky vo výške zhruba do desiatich miliárd korún, ktoré vyplývajú z tohto zníženia odvodov, by pri zmene spôsobu práce vlády pri narábaní s verejnými zdrojmi a pri väčších úspornejšom a zodpovednejšom nakladaní s týmito zdrojmi, že by nebolo problémom rozpočtové dôsledky tohto návrhu riešiť. Ďakujem za pozornosť.