Kažimír, Peter, podpredseda vlády a minister financií SR (2012-12-06):
Ďakujem veľmi pekne, pani podpredsedníčka, za slovo. Tak isto, pani poslankyňa, ďakujem za otázku, za dôveru, s ktorou ste sa na mňa obrátili s touto témou, i keď musím hneď podotknúť, že trochu vedľa, lebo je to téma, kľúčovo, ktorá sa týka rezortu práce. A ja na rozdiel od mnohých svojich predchodcov si naozaj nemyslím, že rozumiem všetkému na tomto svete, ale pokúsim sa odpovedať aj na túto otázku. Pravdou je, že postavenie ľudí zamestnaných na dohodu, tzv. dohodárov rieši zákon o sociálnom poistení, ktorý je v zmysle kompetenčného zákona v pôsobnosti pána ministra práce, ako som bol spomínal. Povinnosť platiť poistné z dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru bola zavedená zákonom č. 252/2012 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení, a tak isto bola upresnená potom ešte poslaneckými návrhmi práve vašich kolegov pána poslanca Jána Podmanického, Vila Jasaňa a Jany Vaľovej. A týmto nadobudol tento zákon terajšiu podobu, lebo sa tak posledne dialo v podstate na konci novembra tohto roku. Vyššie uvedenými novelami sa rozšíril okruh príjmov, ktoré podliehajú plateniu poistného o dohody o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru. Cieľom zavedenia platenia poistného z dohôd je zrovnoprávnenie, naozaj to slovo je dôležité, zrovnoprávnenie postavenia tzv. dohodárov so zamestnancami v pracovnom pomere a zabezpečenie ich sociálnych istôt vo forme dávok sociálneho poistenia, teda dôchodkových dávok, nemocenských dávok a dávky v nezamestnanosti. Do konca tohto roku platí zamestnávateľ z každej dohody uzatvorenej so zamestnancom poistné na úrazové a garančné poistenie, ale od 1. januára budúceho roku bude zamestnávateľ platiť okrem poistného na úrazové poistenie a garančné poistenie spolu so zamestnancom aj poistné na dôchodkové poistenie, ak ide o nepravidelný príjem z dohody, alebo poistné na dôchodkové poistenie a nemocenské poistenie a tak isto poistenie v nezamestnanosti, ak ide o pravidelný mesačný príjem z dohody. Okrem platenia poistného na sociálne poistenie bude zamestnanec a zamestnávateľ platiť aj poistné na verejné zdravotné poistenie, ktoré však nie je súčasťou toho sociálneho poistenia, ako ho poznáme. Výnimky z platenia poistného boli zavedené pre poberateľov starobného dôchodku a výsluhového dôchodku. Samozrejme, ak takýto poberateľ dovŕšil dôchodkový vek podľa zákona o sociálnom poistení. Tak isto sú výnimky pre poberateľa invalidného dôchodku a invalidného výsluhového dôchodku a zároveň aj pre študentov, ktorí vykonávajú práce na základe dohody o brigádnickej práci študenta. Poberatelia invalidného dôchodku a invalidného výsluhového dôchodku a ich zamestnávatelia nebudú povinní platiť poistné na verejné zdravotné poistenie, na nemocenské poistenie a poistenie v nezamestnanosti a poberatelia zase starobného dôchodku a výsluhového dôchodku a ich zamestnávatelia nebudú povinní platiť poistné na verejné zdravotné poistenie, na nemocenské poistenie, poistenie v nezamestnanosti a invalidné poistenie. Takže vidíte, že ten systém sa síce do veľkej miery zjednocoval, ale stále sú tu výnimky na niektoré kategórie ľudí, ktorí sú špeciálne ohrození z hľadiska aj prístupu na trh práce. Študenti a ich zamestnávatelia nebudú povinní platiť poistné na verejné zdravotné poistenie, nemocenské poistenie a poistenie v nezamestnanosti. A študent si však môže určiť jednu dohodu najmenej na obdobie jedného kalendárneho mesiaca, na základe ktorej nebude z tejto dohody ani povinne dôchodkovo poistený, ak jeho mesačný príjem z tejto dohody alebo priemerný mesačný príjem nepresiahne stanovenú sumu. Pre študenta do konca kalendárneho mesiaca, v ktorom dovŕšil 18 rokov veku, bude maximálna suma mesačného príjmu, ktorá nebude podliehať plateniu uvedených poistných, vo výške najviac 66 eur a pre študenta od nasledujúceho mesiaca, to znamená, keď dovŕšil 18. rok a viac, až do 26. roku veku to bude najviac 155 eur. Ďalšie otázky s dôverou smerovať na môjho kolegu Jána Richtera. Ďakujem. Skončil som.