Hraško, Igor, poslanec NR SR (2014-10-22):
Ďakujem pekne. Pán predsedajúci, kolegyne, kolegovia, pán minister, do lavíc už bol rozdaný náš pozmeňujúci návrh k tomuto vami predloženému zákonu. Ja som sa k nemu vyjadril aj v rozprave v prvom čítaní, hovoril som aj o niekoľkých pozitívach, aj o niekoľkých negatívach v tomto zákone. To, že sa dane idú istým spôsobom harmonizovať, môže byť ponímané ako pozitívum tohto zákona, aby naozaj neboli rozdiely v jednotlivých krajoch. Na druhej strane, samozrejme, chápem to, že iný počet kilometrov ciest sa udržiava inak ako, alebo teda väčší sa udržiava inak ako menší počet kilometrov ciest, ale na druhej strane aj intenzita pokiaľ je väčšia, viacej sa poškodzujú ako tam, kde je menšia intenzita. Ale záleží od toho zasa, aká tá intenzita je, či to je intenzita malých osobných automobilov, alebo je to intenzita ťažkých nákladných automobilov povedzme nad 12 ton, nad 24 ton a podobne. Ale toto sú všetko kritériá, ktoré by mali byť koniec koncov zohľadnené potom pri prerozdeľovaní týchto financií, ak budú sústredené na štát a nebudú o tom rozhodovať VÚC-ky, o tých sadzbách, koľko sa vyzbiera, ale teda bude sa o tom rozhodovať centrálne a tieto kritériá by sa mali naozaj zohľadniť, pretože každý kraj, každý vyšší územný celok má svoje špecifiká a podľa toho, samozrejme, potrebovali aj spravovať svoje cesty. Na druhej strane, povedzme si, úplne nová a kvalitná cesta nepotrebuje až takú údržbu ako stará cesta, ktorá je len látaná a látaná, a mám taký pocit, že je látaná len preto, aby z toho bol ďalší obchod pre tých, ktorí to látajú. To znamená, že aby mali v podstate zabezpečenú prácu aj do budúcnosti. Čiže namiesto toho, aby sa cesta opravila kvalitne, dobre a nadlho, tak sa len láta, láta, láta, lebo ona sa postupne zase bude rozpadať, rozpadať a my to zase budeme musieť látať a látať a máme zabezpečenú robotu do budúcnosti. Stačí si pozrieť niekoľko videí zo zahraničia, ako sa dá rýchlo a kvalitne opraviť poklesnutý kanál na ceste tak, že keď sa tam postaví vodováha, tak tá vodováha tam je, prejde sa tam autom a pohoda, u nás stačí, aby sa po takomto kanáli potom prešli ďalšie tri náklaďáky a už ten kanál je v tom istom, kde bol predtým. Prečo to inde ide a u nás nie? To je zásadná otázka. To, že sa zdedili cesty také, aké sa zdedili pri tom inom nastavení samosprávneho členenia, vzniku vyšších územných celkov a podobne, to je z minulosti, z histórie, neriešilo sa to ani predtým poriadne, no ale mám taký pocit, že sa to nerieši ani teraz. Už v apríli vyšla informácia, že sa má rekonštruovať cesta medzi Martinom a Turčianskymi Teplicami už nazývaná tankodrom, tak ako bola kedysi, malo prebiehať nejaké výberové konanie na projektovú dokumentáciu, následne malo prebehnúť výberové konanie na zhotoviteľa, nemám novšie informácie o tom, ako táto rekonštrukcia prebehne. Nie všetky cesty však patria pod vyšší územný celok, niektoré spravuje Národná diaľničná spoločnosť a naozaj je potom otázne, že aké sú priority v opravách týchto ciest zo strany štátu, no a potom, samozrejme, aké sú priority aj zo strany VÚC. Zase, opäť môžeme polemizovať nad tým, že kto aké má stranícke tričko, do ktorého, do ktorej časti regiónu sa investuje viacej na opravu ciest, do ktorej menej, však to sa stačí pozrieť, kde je aký primátor a kde aký župan, a podľa toho opäť vidíme, že kde sa cesty rekonštruujú viac, kde menej. V každom prípade, hovorili sme tuná o ohrození malých autodopravcov alebo tých menších, lebo pán minister tuná argumentoval, že však oni rokovali s ČESMAD-om, dokonca aj štátny tajomník, keď bol u nás na výbore, tak argumentoval mne osobne na otázku, že áno, rokovalo sa s ČESMAD-om. No ale ČESMAD nie je jediný zástupca dopravcov na Slovensku, je to aj u nás únia autodopravcov a to sú práve tí menší a možnože aj početnejší a tí väčší možno majú väčšiu šancu prispôsobiť sa aktuálnej situácii, lebo majú na to, aby si kúpili nové vozidlá, aby to mali z čoho splácať, možno majú zákazky a možno tí menší si nemajú možnosť kúpiť nové auto, potom budú platiť vyššie dane, neznížia sa im sadzby, keď si donesie auto staršieho dáta a podobne, a toto sú ohrozenia, o ktorých hovoríme. A ja som hovoril v prvom čítaní o tom ohrození, že je možnosť taká, že autodopravcovia by sa pri vyšších sadzbách daní mohli zbaliť a odísť niekde preč. Niekto si položí otázku alebo možno aj vy, pán minister, môžete rovno potom reagovať, že no ale keď sa doteraz toto nestalo, prečo to neurobia alebo teda prečo sa tak ešte nedeje. No ešte nie, lebo ešte stále sa spoliehajú na to, že sa budeme, tak ako sa sľúbilo na rokovaniach s ministerstvom dopravy, že sa budú dane prispôsobovať štandardu Európskej únie. Neviem, či viete, pán minister, ale u nás sú dane z motorových vozidiel druhé najvyššie v Európskej únii. Aj teda napriek tomu, že sa chystá harmonizácia, nejaký zľavový systém a tak ďalej. Takže máme druhé najvyššie dane v Európskej únii. Bola na rokovaniach určitá dohoda, aby ministerstvo financií pripravilo proces s návrhom zníženia dane z motorových vozidiel a spotrebných daní ovplyvňujúcej cenu nafty na štandardnej úrovne Európskej únie. Ministerstvo dopravy by v tomto malo vystupovať ako mediátor. No ale k tomu znižovaniu a približovaniu sa k tej, k tomu priemeru Európskej únie nejak nedochádza a ani, žiaľ, týmto návrhom, preto my sme pripravili pozmeňovací návrh, ktorým sa blížime k priemeru Európskej únie a k tomu potenciálu, aby náhodou autodopravcov naozaj nenapadlo odísť niekam preč. A že ich to už napadlo, to vám môžem potvrdiť, pretože v najbližších dňoch v prípade, že teda neprejde náš pozmeňovák, tak únia autodopravcov odchádza rokovať do Poľska. Čiže nie do Českej republiky, tak ako sme si mysleli v prvej časti, idú rokovať do Poľska a hromadne budú presúvať firmy na poľskú stranu. V prípade, že vzniknú výpadky, ktoré evidentne vzniknú, už nielen tým, že sa teda upravuje a harmonizuje výber daní z motorových vozidiel v rámci jednotlivých regiónov, ale vznikne výpadok aj toho, že sa vôbec nevyberie to, čo sa predpokladá, že by sa vybrať mohlo. Čo sa potom bude rozdeľovať tým vyšším územným celkom? Ako budú potom spokojní predsedovia vyšších územných celkov? A ja by som sa ešte opýtal, ako bude spokojný pán minister Richter. Pretože ak ja zbalím svoju firmu, nie ja, ja ju nemám, ale ak malý autodopravca, ktorý má jedného-dvoch zamestnancov, zbalí svoju firmu a odíde s ňou do Poľska, dve pracovné miesta tu, tam, hentam. Koľko máme malých autodopravcov? A kto bude potom platiť dane? Daň z príjmu fyzických osôb, ktoré boli tam zamestnané, koniec koncov daň z príjmu právnickej osoby, daň z motorového vozidla, no a koniec koncov aj daň z nehnuteľnosti, pretože ten podnikateľ, pokiaľ má prevádzku v danej obci, v danom meste, platí aj daň z nehnuteľnosti. A tá je vyššia oproti tomu, ako keby to užíval ako fyzická osoba. Takže má to viacero takýchto zaujímavých negatívnych dopadov a budú postihnuté aj samosprávy. Takže naozaj je otázne, či sa ideme teda približovať k tým častiam sadzieb Európskej únie, alebo nie. Na druhej strane chápem predsedov vyšších územných celkov, ktorí potrebujú financie na to, aby mohli opravovať cesty, ale na druhej strane si myslím, že to tu už mohlo byť dávno hotové. Pokiaľ by sa tuná nerozkrádali financie na diaľnice a sú pripravované možno ďalšie premrštené investície do niektorých úsekov, ktoré sú v pláne. Už to mohlo byť dávno hotové, pokiaľ by sa nejednalo o kšefty pre vybraných. Toto sú tie neduhy, ktoré, žiaľ, spôsobujú aj to, že potom nie sú financie na opravy ciest aj vo vyšších územných celkoch a inde. Preto mi teda dovoľte predniesť môj pozmeňovací návrh, ktorý sme prebrali ako najbližšieho kolegu v rámci Európskej únie Českú republiku, a prevzali sme z aktuálneho českého zákona hodnoty do nášho pozmeňujúceho návrhu. Pozmeňovací návrh má päť bodov a šiestym je príloha, neviem, či mi treba čítať, pán spravodajca, aj prílohu, ktorá je v podstate formou tabuľky, alebo stačí, keď ju máte teda pred sebou ako prílohu. (Reakcia z pléna.) Prednesiem návrh, zatiaľ teda ako celok, ďakujem za odporúčanie. Takže pozmeňujúci a doplňujúci návrh poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Igora Hraška a Heleny Mezenskej k vládnemu návrhu zákona o dani z motorových vozidiel a o zmene a doplnení niektorých zákonov (tlač 1122). Vládny návrh zákona o dani z motorových vozidiel a o zmene a doplnení niektorých zákonov sa mení a dopĺňa takto: 1. V čl. I v § 7 ods. 1 písm. a) sa slovo „25 %“ nahrádza slovom „48 %“. 2. V čl. I § 7 ods. 1 písm. b) sa slovo „20 %“ nahrádza slovom „40 %“. 3. V čl. I v § 7 ods. 1 písm. c) sa slovo „15 %“ nahrádza slovom „25 %“. Odôvodnenie už som spomenul, pre istotu ešte raz. Cieľom predkladaného pozmeňujúceho návrhu zákona je motivovať motoristov k nákupu a užívaniu nových automobilov, a to prostredníctvom zníženia ročnej sadzby dane, resp. zvýšenia daňovej úľavy podľa vzoru Českej republiky. Pozitíva významnejšieho zníženia dane z motorových vozidiel pre novoevidované motorové vozidlá možno vnímať v dvoch hlavných rovinách. V prvom rade sa Slovenská republika zaradí medzi krajiny, ktoré majú úprimný záujem podieľať sa na znižovaní produkovaných emisií do ovzdušia, k čomu sa Slovenská republika zaviazala napr. aj prostredníctvom Kjótskeho protokolu. Druhým pozitívnym javom je podpora predaja nových motorových vozidiel. V období hospodárskej stagnácie, resp. len pomalého hospodárskeho rastu je podpora predaja motorových vozidiel, napr. formou zníženia dane z motorových vozidiel, vítanou vzpruhou ekonomiky každého štátu, čo potvrdili aj predošlé dve vlny dotácii na kúpu nového osobného motorového vozidla, tzv. šrotovného v roku 2009. Bod 4 pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu: V čl. I sa v § 7 ods. 2 slová „počas nasledujúcich 36 kalendárnych mesiacov“ nahrádzajú slovami „na všetky vozidlá s výnimkou vozidiel uvedených v ods. 3“. 5. V čl. I v § 7 ods. 3 znie: „(3) Vozidlám vyrobeným a prvýkrát evidovaným v Slovenskej republike pred 31. decembrom 1989 sa po uplynutí času zníženia sadzby dane podľa ods. 1 písm. c) zvýši ročná sadzba dane podľa § 6 o 25 %.“ Odôvodnenie. Cieľom predmetných úprav je zamedzenie možných negatívnych dopadov na hospodárenie malých a stredných podnikov a malých a stredných autodopravcov. Zmyslom zníženia základnej sadzby dane je motivácia autodopravcov. Zmyslom motivácie v danom prípade istá úľava zo strany štátu. Pokiaľ však štát v období úľav kalkuluje s tým, že základná sadzba dane sa zvýši, pojem motivácie sa automaticky vytráca. Vládny návrh zákona tak zavádza len kvázi motiváciu, resp. motiváciu naoko. Pri súčasnom technologickom pokroku je zrejmé, že motorové vozidlo bude prevádzkované aj po uplynutí trinástich rokov. (Ruch v sále. Zaznievanie gongu a prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)