Dostál, Ondrej, poslanec NR SR (2018-01-30):
Vážený pán podpredseda vlády, vážený pán podpredseda Národnej rady, vážené kolegyne a kolegovia, rád by som zareagoval na pozmeňujúci a doplňujúci návrh, ktorý predložil pán spravodajca pán poslanec Šuca. Urobil som tak už vo faktickej poznámke, ale potreboval by som trochu väčší priestor. Ale najprv by som sa teda vrátil k tej forme, keďže pán predseda, predsedajúci Bugár reagoval na moju poznámku, že prečítaním celého návrhu zákona, vrátane návrhu, pozmeňujúceho návrhu, vrátane odôvodnení došlo k porušeniu platného rokovacieho poriadku, ktorý predpokladá, že bude prečítaný pozmeňujúci, doplňujúci návrh v úplnom znení bez odôvodnenia a teda povedal, že to v minulosti umožnil aj iným poslancom, opozičným. Ja s tým nemám problém. Ja si myslím, že vecne by to bolo tak správne, ale keď je niečo napísané v rokovacom poriadku, tak asi by sme to mali rešpektovať a ak sa nám to nepáči, tak sa to snažme zmeniť. A toto je jedno z ustanovení, ktoré by sme sa mohli snažiť zmeniť. Máme tu návrh, ktorý predkladá koaličný poslanec a opozičný poslanec, ktorým sa má zmeniť zákon o rokovacom poriadku. Tak keď bude otvorený zákon o rokovacom poriadku, tak skúsme sa ešte pobaviť aj o tom, či tam nie sú ďalšie ustanovenia, ktoré by sa mali zmeniť, ale povedzme toto ustanovenie o čítaní pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov podľa môjho názoru by takým mohlo byť a stálo by za revíziu. A v zákone o rokovacom poriadku sú však aj ustanovenia, ktoré sú dobré a správne, ktoré by sa meniť nemali a jedným z nich je, nazvime to zákaz prílepkov, zákaz menenia nesúvisiacich, iných návrhov zákonov tým, že sa v druhom čítaní predloží doplňujúci návrh, ktorým sa novelizuje iný zákon, ktorý s tým meneným zákonom prerokúvaným nesúhlasí. To sa tiež udialo. Konkrétne ide o bod 10 pozmeňujúceho návrhu pána poslanca Šucu, ktorým sa za článok 9 vkladá nový článok 10, ktorý sa týka novely zákona o elektronickej podobe výkonu pôsobnosti orgánov verejnej moci, teda zákona o 
e-Governmente, ktorý nie je v pôvodnom návrhu novelizovaný a teraz sa má novelizovať. Samozrejme, že všetko súvisí so všetkým a môžme si nájsť zdôvodnenie, že aj zákon o 
e-Governmente súvisí so zákonom o kybernetickej bezpečnosti, ale bola by to účelová argumentácia. Je to doplnenie iného ustanovenia v inom zákone, ktoré nesúvisí priamo so zákonom o kybernetickej bezpečnosti, ktorý práve prerokúvame v druhom čítaní. Takže sa domnievam, že nielen tou formou bé-čítania, ale aj obsahom toho návrhu bol porušený zákon o rokovacom poriadku, a teda samozrejme, ešte keď to tak Národná rada schváli, tak to tak bude platiť. A rád by som sa vyjadril aj, a teda napriek tomu, že by sme to nemali robiť a mám s tým vážny problém, tak by som sa rád vyjadril aj k obsahu toho návrhu v bode 10, ktorý hovorí o predĺžení, ďalšom predĺžení prechodného obdobia na automatickú aktiváciu elektronických schránok právnických osôb, ktoré nie sú zapísané do Obchodného registra. Ide najmä o mimovládne neziskové organizácie, to sme tu už niekoľkokrát riešili v súvislosti so zákonom o e-Governmente, kde sa aktivácia, samozrejme, posúvala aj vo vzťahu k podnikateľským subjektom, lebo to nebolo pripravené. Teraz sa už prestáva posúvať vo vzťahu k podnikateľským subjektom. Právnické osoby, ktoré nie sú zapísané do Obchodného registra, dostali výnimku do 30. apríla 2018, čiže od 1. mája 2018 čoskoro sa mali povinne aktivovať elektronické schránky aj neziskových organizácií, teda tých, čo sú právnické osoby nezapísané do Obchodného registra a navrhuje sa to posunúť opäť na 
1. február 2019. Ja v zásade obsahovo, aj keď mám formálne výhrady s tým spôsobom predloženia, že to je prílepok, čo je podľa môjho názoru ústavne sporné a teda v Českej republike by to ústavný súd možno vyhlásil za protiústavné, na Slovensku to zrejme nehrozí, tak obsahovo vidím ako rozumné posunúť účinnosť povinnej aktivácie pre mimo..., elektronických schránok pre mimovládne neziskové organizácie, pokiaľ to nie je pripravené a pokiaľ by to mohlo spôsobovať problémy. Moja otázka len je, či naozaj by nebolo lepšie a systémovejšie povedzme to zdobrovoľniť pre tento typ právnických osôb a nestanovovať im povinne nejakú povinnosť, na ktorú v tejto chvíli nie je dostatočne pripravená ani štátna správa vo všetkých prípadoch a obávam sa, že ani ten posun nemusí byť dostatočný, keď to teda nejdeme riešiť tým, že nahradíme povinnú aktiváciu dobrovoľnou pre tento typ právnických osôb, tak navrhuje sa posun do, na 1. februára 2019 a argumentuje sa aj tým, že v legislatívnom procese sa nachádza zákon, ktorý má zriadiť register mimovládnych organizácií a upraviť aj jednotlivé zákony, ktorými sa riadia, tak, aby zapájanie registrov na register právnických osôb podnikateľov a orgánov verejnej moci a konsolidovania údajov, ktoré následne prispejú okrem iného aj k bezchybnému stotožneniu štatutárov. Je totiž problém práve pri občianskych združeniach, ktoré na rozdiel od iných foriem neziskových mimovládnych organizácií v mnohých prípadoch nemajú evidovaných štatutárov v registri, v registri občianskych združení, čo sa má zmeniť tým zákonom o registri mimovládnych neziskových organizácií, čo je pozitívna zmena, ak sa podarí, ale ten zákon je napísaný tak, že vo vzťahu k občianskym združeniam sa nemusí podariť, teda aj naďalej budú môcť existovať občianske združenia, ktoré nebudú mať v registri registrovaných štatutárov, čiže v tomto sa nepohneme. Samozrejme, že potom tie organizácie budú mať nejaké obmedzenia typu, že nebudú môcť dostávať nejaké dotácie alebo prostriedky z verejných zdrojov, úplne v poriadku, ale naďalej nám budú existovať občianske združenia, ktoré nebudeme mať registrované a teda neviem, či potom pre ne špeciálne budeme zasa posúvať zákon. Ale to, čo vnímam ako vážnejší problém, je, že to prechodné obdobie sa navrhuje predĺžiť do 1. februára 2019, ale samotný zákon alebo zákon o registri mimovládnych neziskových organizácií má mať účinnosť až od 1. januára 2020 s nejakou drobnou výnimkou. Čiže ak by to aj nabehlo, ak by to začalo fungovať, tak register mimovládnych neziskových organizácií začne fungovať 1. januára 2020. Tak nerozumiem celkom, že čomu pomôže, keď teraz posunieme účinnosť tej povinnosti na 1. februára 2019, lebo vtedy, ako predpokladá legislatívny proces, bolo to v medzirezortnom pripomienkovom konaní, alebo je to, ale skončilo už pripomienkovanie minulý týždeň, myslím, pred týždňom, načo predlžujeme iba do 
1. februára 2019, keď zákon, ktorý nám má pomôcť a ktorý keď bude fungovať, mali by sme poznať štatutárov registrov, teda v registri všetkých neziskových mimovládnych organizácií začne platiť až 1. januára 2020, čiže o jedenásť, 11 mesiacov neskôr. Tak už keď to chcete riešiť nie zdobrovoľnením, ale posúvaním, dobre, aj to je možnosť, ale tak potom by mi prišlo logickejšie posunúť to rovno už trebárs na ten 1. január 2020, alebo ešte na neskôr, aby tam bola nejaká rezerva. Čiže opakujem, z hľadiska zákona o rokovacom poriadku, z hľadiska ústavného je to sporný spôsob, z hľadiska obsahového asi je to praktické a dobré, ale nedostatočné a obávam sa, že takto o rok alebo trochu skôr tú účinnosť budeme opäť posúvať. Ďakujem za pozornosť.