Duchoň, Daniel, poslanec NR SR (2013-12-03):
Vážená pani predsedajúca, vážený pán minister, vážené kolegyne, vážení kolegovia. Dovoľte mi, aby som takisto zaujal stanovisko k tejto správe, pretože odzneli tu nejaké, niektoré tvrdenia zo strany opozície, ktoré si podľa môjho názoru vyžadujú reakciu, a treba ich určite poopraviť na správnu mieru, pretože nie vždy z tých vyjadrení bolo zrejmé, že sa hovorí pravda. A jednoducho boli tam, boli tam zavádzajúce informácie. Ak hovoríme o konsolidačnom úsilí, ktoré spomínal pán Štefanec vo svojej rozprave, nie je pravda, že tento rok je konsolidačné, respektíve minulý, že je, konsolidačné úsilie bolo na nulovej úrovni. Z oficiálnych dokumentov, ktoré odišli do Bruselu, bolo konsolidačné úsilie na úrovni 0,9 percenta. Na tento rok je plánované vo výške 3,3 % a je možné, že toto číslo bude ešte vyššie. Ale poďme teraz postupne k tým výhradám, ktoré tu zazneli a ktoré si vyžadujú určite reakciu aj nejaký komentár. To znamená, často opakovaná téza: dane sa nedvíhali len bohatým, dvíhali sa všetkým. Keď nastupovala v apríli minulého roku vláda, tak jasne deklarovala, že celá konsolidácia bude postavená na troch pilieroch. Ten prvý, aby sa práve na konsolidácii podieľali vyššou mierou, či už bohatí jednotlivci, bohaté fyzické osoby alebo bohaté spoločnosti. V tomto smere sa aj vykonali legislatívne zmeny, keď sa zvýšila daň z príjmu pre fyzické osoby na úroveň 25 % od limitu nad 3000 eur alebo 3300. Tak isto sa zaviedol bankový odvod, špeciálny bankový odvod, na základe aj toho, že banky vykazovali dlhodobo veľmi vysoké zisky, a jednoducho takúto záťaž si, za prvé, mohli dovoliť, ale čo je podstatné, začal sa vytvárať z tohto odvodu aj tzv. rezolučný fond, ktorý sa použije v prípade insolvencie niektorých z bánk. Ďalej sa zaviedol odvod na regulované spoločnosti, ktoré tak isto jednak znesú túto záťaž a sú to prirodzené monopoly, ktoré už zo svojho postavenia majú výraznejšie tržby a teda aj dosahujú aj výraznejšie zisky. Ak sa bavíme o zvýšení dane z príjmov pre právnické osoby, áno, bola, bola zvýšená z 19 na 23 %, ale už pri zvyšovaní tejto sadzby sa na úvod deklarovalo, že dôjde k jej zníženiu, pokiaľ sa ukáže, že výber daní bude efektívnejší a že dôjde aj k zlepšeniu makroekonomického prostredia. A to sa práve aj dnes deje. Pretože sme boli svedkami alebo sme schválili novelu zákona o dani z príjmov, kde teda dochádza k zníženiu, zníženiu sadzby z 23 na 22 % a to práve na základe toho, že došlo k lepšiemu výberu daní. Ak hovoríme o toľko diskutovaných, alebo teda vy ste významnú, veľkú časť venovali správnym poplatkom, pán kolega Zajac, ale aj pán poslanec Štefanec spomenul. Správne poplatky sa menili z dôvodu toho, že do nich nebolo zasahované pomerne dlhú dobu. Teraz to presné číslo si nepamätám, ale myslím si, že to bolo viac ako 15 rokov. To znamená, vyžadovali si určitú revíziu aj z toho dôvodu, že napríklad ak sa bavíme o stavebnom povolení, tak fyzické osoby, ktoré si išli postaviť rodinný dom, platili porovnateľne toľko správny poplatok ako veľký developer, ktorý ide stavať bytový komplex. To znamená, odstránili sa tu takéto disproporcie. Ak tu vypichujete a spomínate správny poplatok, ktorý sa zvýšil z úrovne 50 centov na 2 eurá, tak jednak rád by som počul úprimnú odpoveď, koľko takýchto poplatkov ste vy povedzme tento alebo minulý rok platili. No dovolím si tvrdiť, že asi ani jeden. A väčšina obyvateľov jednotlivé správne poplatky neplatí s pravidelnou periodicitou, napríklad každý mesiac a podobne. U áut sa pristupovalo diferencovane podľa objemu motora. A povedzme si otvorene, pokiaľ niekto má na auto nad 3000 cm³, sú to väčšinou luxusné vozidlá, ktoré, ktorých cena sa pohybuje vysoko v desiatkach tisíc eur, určite nebude mať problém zaplatiť aj registračný poplatok. Ak hovoríme o živnostníkoch, došlo k zvýšeniu odvodov. Ten dôvod bol absolútne jednoznačný a úplne zrejmý. Živnostníci odvádzali do Sociálnej poisťovne tak malé odvody, že v prípade ich odchodu do dôchodku, ich dôchodok by bol, by nebol asi ani na úrovni životného minima. To znamená, muselo tam z tohto dôvodu prísť k úprave a teda k nárastu odvodov. Čo sa týka dohodárov, tento inštitút bol naozaj zneužívaný. Myslím si, že si to uvedomujete absolútne všetci, že veľakrát sa zamestnávali ľudia, ktorí vykazovali známky závislej činnosti, to znamená, boli ako keby v riadnom pracovnom pomere, ale zamestnávali sa naschvál na dohodu, pretože samozrejme zamestnávateľ tam mal výrazné úspory na odvodoch, na daniach. To znamená, bol to, bol to inštitút, ktorý sa zneužíval, a je logické, že zavedením, zodvodnením dohodárov došlo k ich reálnemu poklesu. Ďalším pilierom, ktorý, ktorý vláda deklarovala v súvislosti s konsolidáciou verejných financií, bol boj proti daňovým únikom. Tomuto som venoval už viacero poznámok, či už v rozprave, ale aj vo faktických poznámkach. Jednoducho boj proti daňovým únikom je maximálne vážna vec, ktorej práve táto vláda začala venovať obrovskú pozornosť. A vidíme to práve v tých legislatívnych opatreniach, ktoré boli počas roku 2012 prijaté. Či už to bolo v oblasti dani z pridanej hodnoty, ale napríklad aj novelou Trestného zákonníka, novelou Obchodného zákonníka. Jednoducho boli zavedené inštitúty, boli zavedené opatrenia, ktoré sa výraznou mierou podieľajú, podieľajú na tomto fenoméne, na boji proti daňovým únikom. A tie výsledky sa dostavujú. Predsa už v septembri, v októbri bol oproti očakávaniu výraznejší nárast, čo sa týka výberu daní. Bola zriadená špeciálna policajná jednotka, daňová Kobra, ktorej výsledky priebežne snáď každý, kto sleduje čo len trochu médiá, vníma, že sa výraznou mierou tak isto podieľajú proti daňovým únikom a jednoducho tých páchateľov zadržiavajú a následne sú teda vyšetrovaní. V tejto súvislosti by som ešte rád dodal ešte jednu vec, že veľakrát zo strany opozície tu bolo jednoducho konštatované, že dvihnete dane, automaticky dôjde k optimalizácii, dôjde do, k presunu do daňových rajov a podobne. Proste vaša filozofia je postavená na rezignácii, čo sa týka práve napríklad boja proti daňovým únikom. Ja si nepamätám jeden rozumný legislatívny návrh, ktorý by ste predložili v súvislosti s bojom proti, s daňovými únikmi, a jednoducho sa uspokojíte s konštatovaním, že tak zvýšite dane, automaticky optimalizácia, automatický odchod do daňových rajov a podobne. To znamená, je tu totálna rezignácia, je tu absolútna apatia vo vzťahu k riešeniu tohto závažného problému, pričom správa Európskej komisie z 11. mesiaca hovorí o výpadku na dani z pridanej hodnoty vo výške 2,7 mld. eur. Vašou filozofiou je samozrejme jedno neustále opakované znižovanie daní, neustále opakovanie znižovania odvodov a podobne. Ale aj počas najväčšieho hospodárskeho rastu, počas konjunktúry, počas zavedenia a počas fungovania platnosti rovnej dane sme boli svedkami toho, že nefunguje ten výber tak, ako by mal, že dochádza k tomu, že firmy sa presúvajú do daňových rajov. Áno, tie čísla mali stúpajúcu tendenciu. Tie výbery boli klesajúce vo vzťahu k HDP. Nakoniec diskutovali sme tu nedávno o zavedení daňových licencií a tie čísla sú jednoznačné, tam nie je žiadna polemika o tom, že viac ako 50 %, až skoro 60 % spoločností podávalo od roku 2007 nulové daňové priznania. To znamená, aj v čase platnosti rovnej dane. Proste to je nespochybniteľný fakt, voči ktorému nemôžte mať žiadne rozumné argumenty. To znamená, neuznávam túto vašu neustále sa opakujúcu mantru, že jediným liekom, čo sa týka hospodárskej krízy a riešenia problému nezamestnanosti, je znižovanie daní a znižovanie odvodov. Ukázalo sa, že proste vaše recepty nefungujú. Sú neúčinné. Čo sa týka nezamestnanosti, tento fenomén je dlhodobý a treba sa asi pozrieť do histórie a zamyslieť sa nad niektorými číslami. Pretože ak sa pozrieme do roku 2002, tak vtedy nezamestnanosť vrcholila, bola na úrovni 17,4 percenta. V roku 2003 15,6, postupne jemne klesala, áno, prišlo obdobie konjunktúry, prišlo obdobie, kedy prišli aj do hospodárstva nové segmenty, niektoré zažívali obrovský boom, to znamená, logicky niesli, prinášali so sebou aj pokles nezamestnanosti. Najnižšia miera bola okolo 8 % v roku 2007 počas ministrovania pani Tomanovej. Postupne, samozrejme od roku 2008 tu máme krízu, nezamestnanosť narastala, dosahovala úrovne 13,59 percenta v roku 2012, dnes je na úrovni cez 14 percent. Nezamestnanosť ako taká je samozrejme dlhodobý fenomén, tak ako sme to videli aj z týchto čísel. Problém nezamestnanosti spočíva aj v štruktúre ekonomiky a v tom, kde bolo gro nezamestnanosti na Slovensku historicky, nemám na mysli teraz niekoľko rokov dozadu. A znovu by som poukázal na tú skutočnosť, že aj zmeny v Zákonníku práce, ktoré boli prijaté, neviedli k tomu, čo ste tu vy avizovali, k nejakému masívnemu nárastu nezamestnanosti. Nakoniec neviedli ani k tomu, že by povedzme investori odvrátili svoju pozornosť od Slovenska, pretože ak znovu čítame aktuálne ekonomické správy, tak nedávno bol zverejnený rozhovor s jedným riaditeľom jednej personálnej agentúry a tam sa konštatuje, že napríklad aj na budúci rok prichádzajú na Slovensko investície, ktoré prinesú so sebou zamestnanosť na úrovni 9 až 13 tisíc pracovných miest. Zaujímajú sa o Slovensko investori, ktorí doteraz neupriamovali priamo pozornosť na Slovensko. Napríklad sú to krajiny ako Rusko, Indonézia, Čína a tak ďalej. To znamená, stále je Slovensko atraktívne aj z pohľadu investorov. A ten súbor tých parametrov, na základe ktorých sa rozhodujú, či budú investovať na Slovensku, je ďaleko, veľmi širokospektrálny a samozrejme vstupujú do toho viaceré faktory. Ak sa bavíme o výdavkoch, kde ste viacerí konštatovali, aj ostatní kolegovia vo faktických poznámkach, že výdavky neklesajú, tak by som upriamil pozornosť na článok, sekundu, respektíve áno, na článok, ktorý bol publikovaný v médiách, je to z tlačovej agentúry, kde sa konštatuje, že: „Deficit rozpočtu klesol takmer o štvrtinu. Štátne úrady hospodárili po deviatich mesiacoch tohto roka s mínusom 1,9 mld. eur. Štátny rozpočet dosiahol ku koncu septembra schodok vo výške 1,9 mld. eur. Deficit sa znížil oproti minulému roku takmer o štvrtinu, keď klesol o viac ako 600 mil. eur. Plnenie rozpočtu je na úrovni 64 %, čo znamená, že sa vyvíjal lepšie, ako ministerstvo financií predpokladalo. Klesli aj výdavky štátneho rozpočtu. Tie boli v medziročnom porovnaní v septembri nižšie o 865,3 mil. eur, teda približne o 8 percent.“ To znamená, zase zbytočne tu budete hovoriť o tom, ako vláda nevie šetriť, ako neklesajú výdavky. Tu sú jasné fakty, tu sú jasné dôkazy o tom, že je pravda niekde úplne inde. Takže ak sa máme zamýšľať, alebo ak máme diskutovať a komentovať túto správu, skúsme sa naozaj sústrediť na čísla a fakty a podávajme veci objektívne a nevnášajme do toho politiku a hlavne neprekrucujme fakty. Skúsme sa nad tým naozaj, na túto správu pozrieť objektívne a takýmto spôsobom ju aj interpretovať. Ďakujem za pozornosť.