M. Číž, podpredseda NR SR: (2006-09-07):
Pristúpime k rokovaniu o správe o menovom vývoji v Slovenskej republike za rok 2005 . Správu ste dostali ako tlač 31 a spoločnú správu výborov ako tlač 31a. Správu uvedie guvernér Národnej banky Slovenska pán Ivan Šramko. Prosím ho, aby sa ujal slova. I. Šramko, guvernér Národnej banky Slovenska: Ďakujem pekne za slovo, pán predsedajúci. Vážené dámy, vážení páni, vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, predkladám podľa § 3 ods. 1 zákona o Národnej banke Slovenska správu o menovom vývoji v Slovenskej republike za rok 2005. Ekonomický a menový vývoj v roku 2005 bol charakterizovaný spomalením cenového rastu, akceleráciou ekonomickej aktivity, ako aj pokračujúcou konsolidáciou verejných financií. Od začiatku roku 2005 Národná banka Slovenska v súlade s menovým programom do roku 2008 začala realizovať stratégiu inflačného cielenia v podmienkach ERM2. Základnou kotvou menovej politiky sú stanovené cieľové hodnoty pre vývoj inflácie v súlade so záväzkami vyplývajúcimi z členstva v Európskej únii a zámerom vytvárať podmienky na prijatie spoločnej meny. NBS si stanovila cieľ pre medziročnú mieru inflácie meranú   harmonizovaným indexom pod 2,5 % v decembri roku 2006, pod 2 % k decembru 2007 a 2008. Hodnota medziročnej inflácie stanovená k decembru 2005 na úrovni 3,5 % plus-mínus polpercentuálneho bodu mala rovnako charakter cieľa. Slovensko súčasne spravilo významný krok k prijatiu spoločnej meny, keď v novembri 2005 sa stalo členom mechanizmu výmenných kurzov ERM2. Centrálna parita bola stanovená na úrovni 38,455 Sk za euro. V dôsledku nižšieho rozsahu úprav regulovaných cien v porovnaní s rokom 2004 došlo už začiatkom roku 2005 k spomaleniu medziročnej miery inflácie. Dezinflačný vývoj však nastal aj v tzv. trhovej zložke inflácie, keď jadrová inflácia poklesla na úroveň eurozóny. Naopak, prorastový vplyv na cenový vývoj mal v druhom polroku rast cien energií, ktorý sa okrem vyšších cien pohonných hmôt od 3. štvrťroku prejavil aj v úpravách regulovaných  cien. Kým v letných mesiacoch dosahovala priemerná miera inflácie hodnoty blízko dvoch percent, dokonca roku vzrástla na 3,9 %. Napriek tomu, že rast inflácie v závere roka bol ovplyvnený faktormi, ktoré sú mimo dosahu Centrálnej banky a sú definované ako výnimky z plnenia inflačného cieľa, nachádzala sa koncoročná inflácia pod hornou hranicou cieľového pásma pre rok 2005. Ekonomický rast sa v roku 2005 podľa revidovaných údajov v porovnaní s predchádzajúcim rokom zvýšil o 0,7 % na 6,1 %, čo bola najvyššia úroveň od roku 1996. Štruktúra ekonomického rastu bola vyvážená a ovplyvnená tak domácim, ako aj zahraničným dopytom, akcelerácia dynamiky hrubého domáceho produktu súvisela predovšetkým s rýchlejším rastom domáceho, ale aj investičného dopytu. Menová politika Národnej banky Slovenska bola v prostredí ekonomického rastu zameraná na udržiavanie cenovej stability a plnenie inflačného cieľa nielen pre rok 2005, ale aj v strednodobom horizonte. Začiatkom roku 2005 Národná banka Slovenska reagovala na nadmerný apreciačný tlak na výmenný kurz slovenskej koruny. Príliš rýchle zhodnocovanie výmenného kurzu nezodpovedalo rovnovážnym trajektóriám, nadhodnotený kurz tak mohol viesť neopodstatnenému zníženiu inflácie na úkor ekonomického rastu a súčasne vytváralo sa riziko korekcie v budúcnosti s dopadom na plnenie strednodobých cieľov. Na túto situáciu Národná banka Slovenska reagovala jednak realizáciou devízových intervencií, ale aj operáciami na korunovom trhu. S účinnosťou od 1. 5. Národná banka rozhodla o znížení základnej úrokovej sadzby o 1-percentuálny bod na 3 %. Apreciačný tlak sa následne zastavil a čiastočne došlo ku korekcii predchádzajúceho vývoja. Výmenný kurz sa opätovne výrazne posilnil po vstupe do ERM2. Ako som už spomenul, až do leta pretrvával dezinflačný vývoj, keď medziročná miera inflácie dosahovala úroveň eurozóny. Tomu zodpovedalo aj nastavenie kľúčových sadzieb na relatívne nízkej úrovni. Úpravy regulovaných cien, najmä cien energií sa začali realizovať od septembra. Okrem priameho dopadu na cenový vývoj súčasne vytvárali riziko vzniku sekundárnych inflačných efektov. Záverom môjho príhovoru by som vás rád uistil, že Národná banka Slovenska bude aj naďalej dôsledne realizovať menovú politiku tak, aby napĺňala zákonom stanovený cieľ udržiavania cenovej stability. Vážená Národná rada, dámy, páni, ďakujem za pozornosť.