NaiveNeuron/SloPal huggingface dataset:
Matovič, Igor, podpredseda vlády a minister financií SR (2021-11-02):
Ďakujem pekne. Vážený pán predsedajúci, kolegovia, kolegyne, tak ako som aj teda v prvom čítaní povedal, dovoľte, aby som to povedal aj v druhom čítaní, cieľom predkladaného návrhu je posilniť transparentnosť informácií vykazovaných v účtovnej závierke prostredníctvom ich zverejnenia vo verejnej časti registra účtovných závierok. Týmto sa zlepší informovanosť o všetkých právnických osobách, umožní sa využiť informácie na podporu adresných opatrení a uľahčí sa spracovanie analýz účtovných závierok. Ustanovujú sa náležitosti výročnej správy pre neziskové organizácie a novela reflektuje aj požiadavky z podnikateľského prostredia, napríklad skenovanie listinných dokumentov, možnosť archivácie elektronických dokumentov aj spätne, zjednodušenie náležitostí účtovného dokladu. Kladie sa väčší dôraz na vedenie účtovníctva v elektronickej podobe, pričom sa zosúladili požiadavky na elektronický dokument s požiadavkami zákona o dani z pridanej hodnoty. Týmito úpravami dôjde k zníženiu administratívnej záťaže podnikateľov a zníženiu nákladov na archiváciu účtovných dokumentov a súčasne sa zníži aj administratívna záťaž v súvislosti s manipuláciou s listinnými dokumentami. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, na záver mi dovoľte požiadať vás o podporu prijatia a schválenie predloženého vládneho návrhu zákona. Ďakujem pekne.
Érsek, Árpád, minister dopravy a výstavby SR (2017-11-30):
Ďakujem za otázku. Vážený pán podpredseda, vážení, pani poslankyne, páni poslanci, rezort dopravy má s Útvarom hodnoty za peniaze dohodnuté pravidlá, ktoré projekty a kedy prehodnocujú a akým spôsobom. Túto dohodu sme si vzájomne odsúhlasili a prenájom, respektíve lízing rušňov do tejto dohody nespadajú. Navyše ŽSSK potrebuje rušne pustiť do prevádzky čo najskôr, a preto neuvažujeme dodatočnom prehodnocovaní už rozbehnutých súťaží, pri ktorých nie sú pochybnosti o ich účelnosti a efektivite. Cieľom Železničnej spoločnosti Slovensko je postupne poskytovať rýchlejšiu, kvalitnejšiu prepravu všade tam, kde to bude umožňovať železničná infraštruktúra. Na úseku od Bratislavy po Púchov už máme vybudovaný úsek, ktorý umožňuje dosahovať rýchlosť vlakov 160 kilometrov za hodinu. Pre tento účel sa od 10. decembra tohto roka pripravili cestovný poriadok, ktorý už reflektuje na túto možnosť. Úlohou ŽSSK preto bolo zabezpečiť do tohto termínu vozidlový park tak, aby touto rýchlosťou mohli premávať vozne i rušne. Dostupné rušne ŽSSK schopné jazdiť takouto rýchlosťou sú značne zastarané, s nedostatočnou spoľahlivosťou a v dnešnej dobe už využívané na iných linkách, čo je výsledkom dlhodobo zanedbaného procesu a modernizácie. Naším cieľom je, aby sa rýchlosťou 160 kilometrov za hodinu mohli trvalo a spoľahlivo dopraviť systémové taktové rýchliky a na to bolo potrebné doplniť pár vozidiel o dostatočný počet už toho zodpovedajúcich takýmto technickým parametrom. Na trhu nie je veľa typov vozidiel, ktoré jednak umožňujú pre osobnú dopravu takúto rýchlu dopravu a zároveň sú použiteľné aj na prepájanie, ktoré máme na úseku Bratislava – Košice. Preto je veľmi nekorektné porovnávať jednosystémové rušne s dvojsystémovými, ktoré môžu premávať aj na úsekoch so striedavým napätím, aj s jednosmerným napätím, od čoho sa odvíja aj samotná cena. Neviem, či ste úmyselne alebo iba z neznalosti spravili pri vašej mediálnej sebaprezentácii jednoznačné chyby. Ale v prípade, ak máte záujem o odbornú diskusiu a nie iba o politický marketing, tak by ste sa mali nabudúce a mali lepšie pripraviť a porovnávať porovnávateľné. Ak by ste tak urobili a napríklad by ste aspoň správne pozreli cenu, za ktorú nakupovali v Čechách, tak by sa vám nestalo, že ste český nákup podhodnotili o viac ako 10 mil. eur. Úplne nesprávne a neodborne ste odhadli údržbu rušňov za zhruba 30 mil. eur. Navyše, keďže na diaľkovú dopravu nie je možné využívať prostriedky fondov Európskej únie, ŽSSK ani rezort dopravy nemá také množstvo finančných prostriedkov, ktoré by nad rámec svojich rozpočtov mohlo použiť na jednorazový nákup takýchto rušňov. Rušne typu Vectron patria medzi najkvalitnejšie v Európe. ŽSSK napriek tomu nešla do lízingov bezhlavo, už v marci dohodla trojmesačne bezodplatný prenájom tohto rušňa, aby ho otestovala v slovenských podmienkach. Som však presvedčený, že skrátenie cestovnej doby a samotné zlepšenie cestovania s takýmito rušňami najlepšie v prvom rade ocenia samotní cestujúci, a to bude najlepšia vizitka toho, že vynaložené prostriedky budú používané, že nebudú používane neúčelne. Ďakujem pekne.
Glváč, Martin, podpredseda NR SR (2017-11-29):
Ďakujem. Otváram všeobecnú rozpravu. Do rozpravy som nedostal žiadnu písomnú prihlášku. Pýtam sa, či sa chce niekto prihlásiť ústne. Jeden pán poslanec. Ukončujem možnosť prihlásiť sa. Pán poslanec Baránik, nech sa páči.
Senko, Ján, poslanec NR SR (2018-10-23):
Pán predsedajúci, teraz dajte hlasovať o mojom pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu.
Vons, Peter, poslanec NR SR (2022-03-15):
Ďakujem, pán predseda. Vážené kolegyne, kolegovia, vážený pán minister, Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre hospodárske záležitosti ma určil za spravodajcu k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 249/2011 Z. z. o riadení bezpečnosti pozemných komunikácií a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 177/2018 Z. z. a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony, je to tlač 881. V súlade s § 73 ods. 1 zákona o rokovacom poriadku podávam v prvom čítaní spravodajskú informáciu o predmetnom návrhu zákona. Konštatujem, že uvedený návrh spĺňa náležitosti podľa rokovacieho poriadku a Legislatívnych pravidiel tvorby zákonov. Zo znenia návrhu zákona je zrejmý účel navrhovanej úpravy. Vychádzajúc z opatrení, ktoré pre mňa ako spravodajcu vyplývajú z § 73 zákona o rokovacom poriadku, odporúčam, aby sa Národná rada po všeobecnej rozprave uzniesla na tom, že návrh zákona prerokuje v druhom čítaní. V súlade s rozhodnutím predsedu Národnej rady navrhujem, aby návrh zákona prerokovali výbory: ústavnoprávny výbor, výbor pre financie a rozpočet a výbor pre hospodárske záležitosti. Za gestorský výbor navrhujem Výbor Národnej rady pre hospodárske záležitosti. Odporúčam, aby výbor predmetný návrh zákona, aby výbory predmetný návrh zákona prerokovali do 30 dní a v gestorskom výbore do 32 dní od prerokovania návrhu zákona v Národnej rade v prvom čítaní. Pán predsedajúci, prosím, otvorte všeobecnú rozpravu.
Plaváková, Lucia, poslankyňa NR SR (2024-01-11):
Ďakujem veľmi pekne. Pán poslanec Dostál hovoril veľa aj o medzirezortnom pripomienkovom konaní, ktoré je naozaj dôležitou súčasťou a základnou súčasťou legislatívneho procesu a v tomto prípade bolo absolútne obídené. Ja som sa tiež zúčastňovala viacerých MPK v minulosti, či už ako zástupkyňa hromadnej pripomienky, alebo z expertnej pozície. A chcela by som sa aj vrátiť opätovne k zmenám, ktoré sa týkali redefinície znásilnenia, ako som to už spomínal, vtedy ešte z dielne ministerky vtedajšej spravodlivosti Márie Kolíkovej, kde teda naozaj prebehlo dôkladné medzirezortné pripomienkové konanie, kde sa vyjasňovali pozície jednotlivých zúčastnených subjektov a ktoré na to nejakým spôsobom majú dosah alebo ktoré sa týka ich činnosti, či už je to ministerstvo vnútra, prokuratúra, ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny a naozaj vzišiel z toho návrh, ktorý bol riadne, odborne zo všetkých strán prediskutovaný. A ja sa teda opätovne chcem tu tak pozastaviť nad tým, že minister spravodlivosti mi k tomu povedal, že k tomuto, k tejto úprave je potrebná ďalšia odborná diskusia, keď som sa ho na to pýtala, ale nevadí mu, že tu v skrátenom legislatívnom konaní predkladá niečo, čo nebolo vôbec prediskutované. Máme tu dva porovnateľné tie návrhy trestnoprávne, redefinícia znásilnenia, ktorá prešla riadnym legislatívnym procesom, ale tam je potrebná aj ďalšia odborná diskusia a teraz tu máme návrh, kde žiadna diskusia, žiadna, kolégium ministra naozaj nie je súčasťou riadneho legislatívneho procesu, žiadna diskusia odborná verejná neprebehla, ale to mu vôbec nevadí. A je naozaj smutné, aký obraz vytvára o sebe minister spravodlivosti v tomto ohľade. (Potlesk.)
Viskupič, Marián, poslanec NR SR (2022-05-19):
Ďakujem pekne za slovo, pán predsedajúci. Áno, sme konzistentní, to sedí, ale potom už bolo hlavne veľa zavádzania. Pán podpredseda, pani Zemanová to tak nepovedala, to tak nemyslela a navyše k tomu vydala aj opravné, resp. vysvetľujúce vyhlásenie. Ako to, čo ste teraz predviedli, bolo akože úplné zavádzanie. Pokračovalo to. Áno, asi 830-tisíc seniorov dostalo očkovací bonus, ale nieže sa kvôli tomu zaočkovali, tak ako si povedal, len zlomok z nich sa kvôli tomu zaočkoval. Väčšina z nich už bola zaočkovaných a tá motivácia bola vnútorná, že sa teda chceli chrániť a chceli sa dať zaočkovať. Takže zasa zavádzanie. Áno, poďakoval im štát za to, však okej, ale nebolo to, že to spôsobilo, že sa zaočkovalo 830-tisíc seniorov, to je zavádzanie. No čo sa týka krúžkov, myslím si, že sú obce, kde sa to už obnovuje, aj školy, všetko. Ale zasa povedzme si, príliš striktné opatrenia, čo sa týkalo Covidu, ktoré sa tu presadzovali, vo veľkej väčšine spôsobili práve zánik týchto krúžkov. Aj včera som sa na jednej rade školy pýtal, či sa ich podarilo už obnoviť. No ešte stále nie. Čiže s tými krúžkami je problém aj preto, že sme nie úplne správne reagovali na, na teda na silu hrozby. No a ešte poslednú vec by som si dovolil, prosím, držme sa nejakej tej odbornosti a slušnosti. Myslím si, že v mojom vystúpení nezaznela ani jedna invektíva, ani jedno silné slovo. Zato v tvojom, pán podpredseda, to častovanie je úplne zbytočné a nič to, nikam to tú debatu neposúva. Ďakujem pekne.
Laššáková, Jana, podpredsedníčka NR SR (2014-09-24):
Pán poslanec Galko, nech sa páči.
K. Sárközy, poslankyňa: (2004-06-30):
Gestorský výbor na základe stanovísk výborov k návrhu poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Róberta Madeja na vydanie zákona o náhradnom výživnom v ich uzneseniach uvedených pod bodom III tejto spoločnej správy a stanoviská poslancov gestorského výboru vyjadrených v rozprave k tomuto návrhu zákona v súlade s § 79 ods. 4 a § 83 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov odporúča Národnej rade Slovenskej republiky návrh zákona s pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi schváliť. Pán predsedajúci, skončila som, môžete otvoriť rozpravu. Po rozprave prednesiem, akým spôsobom budeme hlasovať. Ďakujem pekne.
Paška, Pavol, predseda NR SR (2012-05-04):
Ďalší písomne prihlásený v rozprave je pán poslanec Mikloš. Nech sa páči, máte slovo.
Jurinová, Erika, podpredsedníčka NR SR (2013-06-20):
Ďakujem pekne, pani spravodajkyňa. Otváram rozpravu, do ktorej som písomne nedostala žiadnu prihlášku, pýtam sa vás preto, pani poslanci, či sa chcete prihlásiť ústne. Ďakujem, uzatváram možnosť prihlásiť sa. A konštatujem, že je prihlásený pán poslanec Martin Fecko, ktorému zároveň dávam slovo.
Mezenská, Helena, poslankyňa NR SR (2014-09-10):
Ja v úvode mojej faktickej poznámky hneď len upozorním na to, že chystám sa vystúpiť aj v ústnej rozprave, ale chcela som si vypočuť kolegov, ako oni reagujú, ako vnímajú pripravený návrh zmeny ústavy. Rada si to vypočujem a potom zhrnutím možno aj doplním svoj postoj, ktorý sa mi podarilo získať na základe komunikácie, či už s aktivizovanými občanmi, ktorí robili petíciu za zákaz predaja vody, alebo aj so skutočným snemom, ktorý si zhŕňal z odborných kruhov tieto poznatky, prípadne aj od Michala Kravčíka, ktorý upozorňuje na úbytok vody. V tejto polohe mnou prijímaná snaha a výzva pred prázdninami zo strany ministra, že sa zakáže predaj vody, vyznieva naozaj ako zradný návrh pripravený do pléna, hlavne s určením dvoch podmienok, ktoré tým, že sa, že odkazujú na následnú úpravu špecifických zákonov, nie sú ničím iným ako bianko šekom. Takže podrobnejšie vystúpim potom v mojom príspevku v rozprave. Ďakujem.
Dostál, Ondrej, poslanec NR SR (2017-05-10):
Ďakujem kolegom za reakcie. Áno, je to presne tak, že aj keď riešime zdanlivú drobnosť, tak predpokladám, že v blízkej budúcnosti budeme takýchto zdanlivých drobností a skutočností, veľmi dôležitých vecí riešiť viac, pretože časy sa menia a v dnešnej dobe, v dnešnej rozkývanej dobe zvlášť je potrebné využiť každú takúto príležitosť aj na to, aby sme zdôraznili význam nášho členstva v Európskej únii. Význam nášho členstva v Severoatlantickej aliancii, význam nášho civilizačného začlenenia k západnej civilizácii, ktorej inštitucionálnym prejavom sú najmä tieto dve organizácie – Európska únia a NATO – a členstvo v nich je životným záujmom Slovenskej republiky. A ak je to tak, tak sa musíme primerane k tomu aj správať a niesť a plniť tie záväzky, ktoré členstvo v týchto organizáciách so sebou nesie. Ďakujem.
Škopová, Anežka, poslankyňa NR SR (2024-05-10):
Ďakujem za slovo. Pán Blaha, počúvala som tu od vás rôzne slová o LGBT komunite, ja sama mám konzervatívnejšie názory, ale musím reagovať, pretože vy ste asi taký autentický bojovník proti LGBT, ako je váš predseda demokrat. Dovolím si preto citovať vaše slová, pán Blaha: „Rovnosť, sloboda a láska, to sú základné sociálnodemokratické hodnoty. Myslím, že spoločnosť je už nastavená tak, že by tu mohli byť nejaké ústupky voči gejom a lesbičkám, ale na manželstvá sme ešte nedorástli. Ja osobne som s nimi nemal problém.“ Toto ste povedali vy na pochode Pride, na ktorom ste sa zúčastnili v roku 2014. Môžem pokračovať ďalšou citáciou z článku, ktorý vyšiel v roku 2015: „Poslanec SMER-u SD Ľuboš Blaha, chce presadiť, aby všetci, ktorí žijú v spoločnej domácnosti, mali možnosť nahliadať do svojich zdravotných dokumentácií alebo mohli po sebe dediť.“ Takže asi toľko ku vašej konzistentnosti a autentickosti. Ďakujem.
Zmajkovičová, Renáta, podpredsedníčka NR SR (2013-06-20):
Pán minister, chcete reagovať? Nech sa páči, z miesta.
Šeliga, Juraj, podpredseda NR SR (2021-04-01):
Poprosím vás o pokoj.
M. Fronc, minister školstva SR: (2003-03-06):
No ja vám tu teraz... Prosím?
Dostál, Ondrej, poslanec NR SR (2017-10-13):
Pani poslankyňa Nicholsonová, aj tvoje vystúpenie potvrdilo, že tento zákon má taký vyplavovací charakter, by som povedal, že z každého vyplaví, čo v ňom je, keď sa, keď sa naňho pozrie, keď sa naňho pozrie pedagóg, ktorému naozaj ide o dobré vzdelanie pre deti, tak sa na to pozrie pedagogickými očami a uvažuje nad tým, ako by mohol zlepšiť vyučovací proces, ako by mohol pomôcť lepšie ovládať jazyk. Keď sa na to pozrie poslanec, ktorý má skúsenosti z viacjazyčného prostredia, tak sa v ňom ozvú spomienky a uvažuje o tom, ako to, ako to zapadá do ovládania jazykov a dá tomu európsky rozmer. Keď sa na to pozrieš, pozrieš ty očami človeka, ktorý sa venuje sociálne vylúčeným spoločenstvám, tak začneš uvažovať, ako by to mohlo pomôcť zlepšiť situáciu detí v rómskych osadách. No a keď sa na to pozrú niektorí iní poslanci, tak to v nich zase vyplavuje predsudky, nenávisť, neznášanlivosť alebo individuálne skúsenosti typu, že ak som ja bol v triede, kde boli rómski žiaci a nemali problém s ovládaním slovenského jazyka, tak je evidentné, že žiadne rómske dieťa nemá problém s ovládaním rómskeho jazyka, nemôže mať ten problém, no, slovenského jazyka. No to je absolútne nepriestrelná logika, s tým, na to sa, na to sa asi nedá nič povedať. A vo mne opäť tento zákon už na začiatku, keď som reagoval prvýkrát, ale aj po tej diskusii, ktorá tu teraz celá prebehla, vyplavuje spomienky na 90. roky, keď sa o používaní jazykov, iných jazykov ako slovenského jazyka veľmi vášnivo diskutovalo vo verejnom priestore. Ale opäť aj táto diskusia potvrdzuje, že kto rešpektuje iných, neznamená to, že má čokoľvek proti slovenskému jazyku, práve... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2020-09-22):
S reakciou na faktické poznámky, pán poslanec Schlosár.
Maďarič, Marek, minister kultúry SR (2013-10-22):
Dobre, dobre, to si musím preštudovať, čiže je to pomerne rozsiahly, rozsiahly pozmeňovák. Dobre. Čo sa týka, pán poslanec, pán poslanec Hraško, a ste spolupredkladateľom s pánom poslancom Viskupičom, zase k otázke neverejnosti rokovania rady. Ja pána poslanca Viskupiča nepovažujem za poslanca, ktorý nevie, o čom hlasuje, naopak, tak možno by bolo dobré sa ho opýtať, prečo v minulom období podporil a hlasoval za neverejnosť rokovania rady, a možno potom aj vy zmeníte svoj názor. Ďakujem.
P. Hrušovský, podpredseda NR SR: (2002-08-19):
(Hlasovanie.) 96 prítomných, 36 za, 17 proti, 37 sa zdržalo, 6 nehlasovalo. Neschválili sme pripomienku pod bodom 1. Hlasujeme o pripomienke pod bodom 2. Jano, ani jednu neschváliť? (Hlasovanie.) 80 prítomných, 34 za, 10 proti, 34 sa zdržalo, 5 nehlasovali. Pripomienku sme neschválili. Pán poslanec Fico sa hlási.
Viskupič, Marián, poslanec NR SR (2022-12-13):
Ďakujem pekne za slovo. Vážený pán predsedajúci, vážený pán minister, štyria kolegovia, predseda Národnej rady Slovenskej republiky svojím rozhodnutím č. 1393 z 8. decembra 2022 pridelil návrh vlády na skrátené legislatívne konanie o vládnom návrhu zákona, ktorým sa dopĺňa zákon č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách .... (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)
B. Bugár, podpredseda NR SR: (2004-05-20):
Ďakujem, samozrejme, aj členom vlády.
J. Ďuračka, poslanec: (2006-08-02):
A ďalšia vec, čo sa týka tuná pána poslanca Mikloša, obhajovania rovnej dane. Troška je to, myslím, pomýlené, pretože aj okolité krajiny v rámci eurozóny majú tú daň pohyblivú. Dneska sme si to už povedali takisto na výbore pre financie, rozpočet a menu, že s tou rovnou daňou, ja budem troška taký humorný, je to ako s tou peknou, ale nevernou ženou. Každý ju obdivuje, ale nikto ju nechce mať doma. Ďakujem.
Hrnčiar, Andrej, podpredseda NR SR (2016-09-22):
Takže, pán poslanec, môžte si to vypočuť od pána ministra osobne. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, nasledujú body písomné odpovede na interpelácie a interpelácie. V zmysle novely rokovacieho poriadku tu máme päť členov vlády, takže môžme pokračovať. Otváram bod písomné odpovede členov vlády Slovenskej republiky na interpelácie poslancov Národnej rady Slovenskej republiky písomne podané do 27. júla 2016 (tlač 156). Z dôvodu prehľadnosti prosím poslancov, aby pri svojom vystúpení uviedli číslo, pod ktorým sa odpoveď člena vlády v tlači 156 nachádza, a v prípade nespokojnosti s odpoveďou uviesť, či žiadajú, aby Národná rada hlasovala o ich nespokojnosti s odpoveďou. Otváram rozpravu. Do rozpravy som dostal tri písomné prihlášky. Do rozpravy sa písomne prihlásila pani poslankyňa Zemanová, pani poslankyňa Verešová a pán poslanec Ivan. Nech sa páči, pani poslankyňa Zemanová. (Rokovanie o písomných odpovediach členov vlády Slovenskej republiky na interpelácie poslancov Národnej rady Slovenskej republiky písomne podané predsedovi Národnej rady Slovenskej republiky , tlač 156.)
Danko, Andrej, predseda NR SR (2018-10-23):
Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, vzhľadom na žiadosť troch klubov si dovolím zvolať grémium aj kvôli osobitnej situácii, ktorá vznikla v súvislosti s možnosťou prerokovania všetkých programov tohto, tejto schôdze. Ak môžte, poprosím všetkých šéfov poslaneckého klubu do, do, na poslanecké grémium. Pán Podmanický, nech sa páči.
Hrušovský, Pavol, podpredseda NR SR (2010-12-14):
Hlasujeme o návrhu prideliť zákon na prerokovanie výborom, určiť gestorský výbor a lehoty na prerokovanie, v ktorých majú výbory návrh zákona prerokovať. (Hlasovanie.) 144 prítomných, 84 za, 1 proti, 57 sa zdržalo, 2 nehlasovali. Návrh sme schválili. Poprosím pána poslanca Martináka, aby z poverenia výboru pre pôdohospodárstvo predložil Národnej rade návrh hlasovania o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 138/2010 Z. z. o lesnom reprodukčnom materiáli , ktorý prerokovávame ako tlač 178. Nech sa páči, pán poslanec.
Poliačik, Martin, poslanec NR SR (2016-04-20):
Ďakujem, pani podpredsedníčka. Ja musím povedať, že som veľmi rád, že pán poslanec Gröhling sedí tu medzi nami, lebo práve oblasť, ktorej sa on venuje, bola oblasťou, do ktorej ja som bol najmenej zasvätený a najmenej som do nej videl, čo sa týka školstva, a jeho držanie sa pri zemi za posledný rok našej komunikácie mi umožnilo sa zorientovať v tom, že čo vlastne v odbornom školstve znamená v 21. storočí, že remeslo má mať zlaté dno. Že to nemôže byť iba o práci so zastaralými technológiami, že to musí byť v prvom rade o kontakte s praxou, že to musí byť o tom, aby ľudia, mladí ľudia videli aj reálny zisk a reálne uplatnenie už v momente, keď sa na tie školy idú hlásiť, a aby bola oveľa väčšia priepustnosť medzi jednými, medzi jednotlivými druhmi stredoškolského vzdelania, aby sa nám nestalo, že človek, ktorý v 14 rokoch dajme tomu zle vyhodnotil svoje možnosti a svoje šance alebo nevedel úplne presne, čo chce robiť, nemal potom možnosť štyri roky nejakým spôsobom toto svoje, toto svoje rozhodnutie zmeniť. Preto som rád, že Brani tu je, že pomenoval tie veci, ktoré pomenoval vo svojej reči, že je ochotný spolupracovať aj s ministrom školstva, aj s kolegami z koaličných strán, možnože aj s pánom predsedom výboru na tom, aby sme v oblasti odborného vzdelávania naozaj aj v duálnom systéme išli viacej k potrebám žiakov a menej k potrebám veľkých firiem, ktorým zatiaľ ten duálny systém, ktorý je takto nastavený, vyhovuje. Ďakujem pekne.
Žiga, Peter, minister životného prostredia SR (2015-03-12):
Ďakujem pekne, pán predseda. Trošku sa ospravedlňujem. Pán predseda, ak dovolíte, táto otázka padla dokonca štyrikrát od štyroch pánov poslancov, od pána Mikuša, od pána Fronca, Muránskeho a Radošovského v poradí 5, 9, 15 a 20, bola toho istého znenia, takže si dovolím odpovedať na všetky štyri otázky jednou odpoveďou. Vážení páni poslanci, v súčasnosti je vypracovaných podľa platnej legislatívy a schválených 26 programov starostlivosti, resp. programov záchrany o chránené územia. Ide o tzv. maloplošné chránené územia v kategórii chránený areál, národná prírodná rezervácia alebo prírodná pamiatka. Vzhľadom na zmenu legislatívy ochrany, teda zvýšenie nárokov na obsah a formu projektov ochrany a programov starostlivosti, bol proces schvaľovania programov starostlivosti uplynulé roky spomalený a tzv. veľkoplošné chránené územia majú dokumenty starostlivosti v rôznom štádiu prípravy. Ak budete chcieť, dám k dispozícii tabuľku, teda prehľad chránených území v Slovenskej republike podľa kategórií. Vyhlasovanie chránených území a súčasné spracovanie programov starostlivosti je ideálnym prípadom najmä vtedy, ak ide o novovyhlasované chránené územie a v procese rokovaní s dotknutými subjektmi sa riešia všetky aspekty, nielen požiadavky v zmysle vyhlasovacieho predpisu, ale aj podrobnejšie podmienky, ktoré sú stanovené práve v programoch starostlivosti. Takýmto spôsobom sa v súčasnosti pripravuje vyhlasovanie území európskeho významu. V štádiu prípravy sú aj programy starostlivosti o dva národné parky a jednu chránenú krajinnú oblasť. Presadzovanie záujmov ochrany prírody je v miere zodpovedajúcej hodnotám prírodného územia a je predmetom rokovaní nielen pri schvaľovaní programov starostlivosti, ale aj pri prerokovaní zámeru vyhlásiť chránené územie. V tzv. projektoch ochrany, dokumentácia, ktorá sa vypracúva v procese prípravy chráneného územia, sú uvedené veľmi podrobne stanovené požiadavky na podklady a určenie cieľov ochrany lokality v podrobnostiach zodpovedajúcich kumulatívnym podmienkam pre obmedzovanie vlastníckych práv v nevyhnutnej miere vo verejnom záujme na základe zákona a za primeranú náhradu v závislosti od toho, čo je predmetom ochrany daného územia. Len niektoré chránené územia sú prísnymi rezerváciami. Vo väčšine chránených území sa hospodári, avšak využívanie týchto lokalít musí zohľadňovať predmet ochrany a podmienky vyplývajúce zo stupňa ochrany a podmienok stanovených orgánom ochrany prírody. Napríklad v chránených vtáčích územiach sú obmedzenia minimálne. Všetky programy starostlivosti sa priebežne vyhodnocujú v rámci plánov hlavných úloh. Doba platnosti programu starostlivosti nie je presne určená a je riešená podľa konkrétnych území. K platnosti programov starostlivosti pri vyhlasovaní musia byť stanovené dlhodobé ciele a krátkodobé opatrenia. Doba 30 rokov bola zvolaná aj s ohľadom na doby nájmu lesných pozemkov najmenej 30 rokov. To neznamená, že program starostlivosti nie je možné vyhotovovať na kratšie obdobie, resp. po určitom období vyhodnocovať potrebu jeho aj aktualizácie. Ďakujem, pán predseda, skončil som.
V. Tomanová, ministerka práce, sociálnych vecí a rodiny SR: (2008-10-22):
Pokiaľ ide o tie aktivačné práce a riešenie, ktoré je obsiahnuté v zákone, je to reakcia na skúsenosti zo strany starostov obcí a primátorov miest a ľudí, ktorí tam pracujú a ktorí upozorňovali na skutočnosť, že je zneužívaná aktivačná činnosť, teda vykonávanie aktivačnej činnosti, že ľudia, ktorí nastúpia na aktivačnú činnosť, okamžite sa stávajú po dvoch-troch dňoch práce neschopnými a zneužívajú vlastne poberanie aktivačného príspevku. Čiže toto je reakcia v rámci zákona o službách zamestnanosti a novely zákona o službách  zamestnanosti. Ďakujem.
Verešová, Anna, poslankyňa NR SR (2019-06-27):
Ďakujem kolegovi Feckovi, že pripomenul aj politických väzňov, aj výsluhové dôchodky bývalých eštebákov. Je fakt, že na tejto schôdzi vlastne sme prijali návrh zákona o príplatkoch ku dôchodkom, ale je zároveň aj fakt – a smutný fakt, že sme takýto morálny, takéto morálne zadosťučinenie nedali politickým väzňom už dávno pred rokmi. Mnohí zomreli a nikdy sa toho nedožili.
Ďuriš Nicholsonová, Lucia, podpredsedníčka NR SR (2017-09-05):
S reakciou na faktickú poznámku pani poslankyňa Gaborčáková, nech sa páči.
Podmanický, Ján, poslanec NR SR (2019-06-20):
Dobrý deň. Ďakujem za slovo. Vážený pán podpredseda Národnej rady Slovenskej republiky, pán Béla Bugár, vážený pán minister, vážení kolegovia a kolegyne, v súlade s § 73 zákona o rokovacom poriadku som bol predsedníčkou výboru určený za spravodajcu k návrhu zákona, ktorý je uvedený pod tlačou 1517. Predkladám informáciu k predloženému návrhu zákona. Návrh spĺňa náležitosti podľa rokovacieho poriadku a legislatívnych pravidiel tvorby zákonov. V zmysle oprávnení, ktoré pre mňa ako spravodajcu vyplývajú z § 73 zákona o rokovacom poriadku, odporúčam, aby sa Národná rada po všeobecnej rozprave uzniesla na tom, že návrh zákona prerokuje v druhom čítaní. V súlade s rozhodnutím predsedu Národnej rady č. 1608 z 3. júna 2019 navrhujem, aby návrh zákona prerokovali ústavnoprávny výbor, výbor pre sociálne veci. Za gestorský výbor navrhujem výbor pre sociálne veci a odporúčam, aby predmetný návrh zákona výbory prerokovali do 6. septembra 2019 a v gestorskom výbore do 9. septembra 2019. Prosím, pán podpredseda, otvorte všeobecnú rozpravu.
Ďuriš Nicholsonová, Lucia, podpredsedníčka NR SR (2017-02-02):
Poprosím vás, pán poslanec Hrnko. Pán poslanec Budaj, nech sa páči, vy ste ďalší písomne prihlásený do rozpravy.
Drobný, Stanislav, poslanec NR SR (2019-06-26):
Ďakujem za slovo. Vážený pán predsedajúci, vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, na potrebu obmedzenia trestnoprávnej imunity prezidenta Slovenskej republiky sa dá pozrieť z niekoľkých uhlov pohľadu. Svet sa vyvíja, spoločnosť a politika tiež. Iste by málokto uvažoval nad takouto zmenou Ústavy Slovenskej republiky v časoch, keď funkciu prezidenta vykonávali Rudolf Schuster či Ivan Gašparovič. Bol to Andrej Kiska, ktorý počas svojho mandátu priniesol radikálnu zmenu v ponímaní funkcie prezidenta, a to, žiaľ, k horšiemu. Tu je na mieste otázka: Je to len osobou prezidenta ako takého, alebo či to má hlbšie príčiny? Jedna vec je tu na zamyslenie. Kampane v prezidentských voľbách sú čoraz nákladnejšie. Priame náklady obmedzuje zákon, ale rôzne nepriame sa ťažko dajú vyčísliť. Koľko stojí taká absolútno nekritická priazeň mainstreamových médií? Napríklad. A tak nastáva situácia, keď zvolený prezident musí prejaviť vrúcnu a neskonalú vďačnosť tým, ktorí mu do prezidentského kresla pomohli. Niekedy postačuje vydať pre verejnosť nenápadné vyhlásenia typu migrant v Taliansku je aj našim migrantom, alebo že na Slovensko musíme prijať zopár tisíc migrantov, alebo že je nutné na území Slovenska vybudovať muničné sklady NATO to ako ochranu pred tzv. agresiou z Ruska. Potom treba sem-tam vrátiť nejaký zákon, ktorý niekomu v pozadí nevyhovuje. Inokedy je požiadavka zhodiť vládu a keď to nejde, tak aspoň premiéra. Iste si v tomto pléne spomeniete, ako sme tu riešili Marrákeš a podporovatelia migračného toku z Afriky na Slovensko dúfali, že prezidenta Kiska predsa len sadne do lietadla a dokument podpíše aj napriek uzneseniu parlamentu. Preto v dnešnej turbulentnej dobe potrebujeme poistku pred zlyhaním prezidenta ako osoby. Táto poistka v istom zmysle môže pomôcť aj samotnému prezidentovi, ktorý následne nebude konfrontovaný s požiadavkami, za ktoré by mohol byť stíhaný. Napríklad požiadavka na podpis nejakého budúceho Marrákešu v rozpore s uznesením parlamentu. Ďalší ešte možno významnejší pohľad je ten, že po zrušení imunity poslancov Národnej rady ostal prezident so svojou trestnoprávnou imunitou jediný vyčnievať, ako keby bol v pozícii stredovekého panovníka. Možnosť odvolania a trestného stíhania prezidenta zvoleného v priamej voľbe je v demokratických krajinách známa. Slovo „impeachment“ poznáme z našich médií, hrozil Donaldovi Trumpovi,, rovnako ako jeho predchodcom Obamovi či Clintonovi. Predkladaný návrh slovenskej varianty impeachmentu má v sebe dostatočné množstvo poistiek, aby ochránila tento inštitút pred zneužitím. Trestnoprávna imunita by prezidentovi Slovenskej republiky naďalej ostala na výroky prednesené počas výkonu jeho funkcie podobne, ako je to v prípade poslancov Národnej rady Slovenskej republiky. Ďakujem za pozornosť.
M. Fronc, poslanec: (2008-11-04):
A teraz, samozrejme, kritická pripomienka k pánovi podpredsedovi vlády. My často hovoríme o tom, že ako je to s tými našimi Slovákmi, ako sa majú zle, ako sa o nich nestarajú a podobne. Len som presvedčený, že mnohé ide aj na náš vrub. Ak hovoríme, že doteraz sa ekonomike darilo, a pozrel som sa na finančné odpočty, keď som sa pozrel na grantový systém, z ktorého len asi 20 % vo finančnom objeme zo žiadostí bolo realizovaných, a to sú sumy, ktoré sú naozaj malé, pretože to je pár desiatok miliónov korún vzhľadom na štátny rozpočet, myslím si, že by sme mohli oveľa viac pomôcť. Druhá moja pripomienka sa týka čohosi, čo si myslím, že by patrilo ku takej normálnej kultúre, je veľmi dobré, pán podpredseda, že ste dali 300-tisíc korún na dostavbu slovenskej školy v Užhorode, dúfam, že to bude stačiť, pretože za môjho ministrovania sme tam dali milión a bolo by to celkom, myslím, slušné a dobré, keby ste aj to tam spomenuli, keď už hovoríme o tom, čo sa všetko udialo. Ale kvitujem, že to dostaviate. A tretie, to sú ako návrhy, pán podpredseda vlády. Ja si myslím, že sú aj niektoré iné cesty, akým spôsobom môžeme našim zahraničným Slovákom pomôcť. Ten môj prvý návrh sa týka, aby sme skutočne zjednodušili procesy a aby sme umožnili a aj zabezpečili na školách, kde sa učí v slovenskom jazyku aspoň časť predmetov, kde teda študujú naši krajania, dodali učebnice. Myslím, že učebnice dejepisu, vlastivedy ako pomocná literatúra, aj keď to nebude v súlade s osnovami danej krajiny, môžu byť rovnako použité. Druhá moja pripomienka je, bol som kedysi ako minister kritizovaný, že som dal peniaze, smiešne peniaze na to, že po 15 rokoch všetky školy na Slovensku, stredné, dostali kompletnú zbierku svetovej literatúry, a bolo to po 15 rokoch doplnenie knižníc, myslím si, že – a tuná často spomínajú tí ľudia – že potrebujú knihy, potrebujú literatúru. Nedávno vyšiel Zlatý fond slovenskej literatúry, pán podpredseda vlády o tom iste vie, ja si myslím, že dá sa vybaviť aj veľmi slušná cena, aj dotlač. A na tieto naše školy by sme veľmi pomohli, keby sme im do ich školských knižníc takého knihy dali. A tretia moja pripomienka a takisto ako návrh, všimol som si, že aj ministerstvo školstva ide vo veľkom vymieňať výpočtovú techniku. Ja si myslím, že až prirýchlo, že už ten proces výmeny výpočtovej techniky nie je taký ako pred mnohými rokmi, že zastarali vecne, ale dobre. Len viem z vlastnej skúsenosti, že ak nájdeme cestu, aby tam neboli iné právne prekážky, by veľmi pomohlo práve týmto našim školám, ak sme tieto u nás vyradené počítače vedeli na tieto školy dostať, myslím, že by nám boli vďační. To sú moje návrhy, pán podpredseda vlády, prosím, zvážte ich, myslím si, že by to mohlo pomôcť našim zahraničným krajanom. Ďakujem. (Potlesk.)
Kolesík, Andrej, poslanec NR SR (2014-07-09):
Ďakujem, pani predsedajúca. Pán predkladateľ, ešte raz to zdôrazním a pokúsim sa vrátiť tú diskusiu do vecnej roviny. Je to legitímny váš názor, ja s ním len polemizujem. Ja nemám alebo necítim k vám nejaké nepriateľstvo, že ho predkladáte, alebo nejdem s vami v tomto nejakým spôsobom súperiť. Je to váš legitímny názor, ktorý predkladáte a za ktorý bojujete. Len chcem vám len pripomenúť a vychádzam z informácií nášho Parlamentného inštitútu, za posledných desať rokov žiadna členská krajina Európskej únie s výnimkou Slovenska nesprísnila reguláciu týkajúcu sa času maloobchodného predaja. Za toto uvedené obdobie, pán poslanec Brocka, uvoľnilo reguláciu – či už takým, alebo onakým spôsobom – času maloobchodného predaja osem krajín vrátane vami spomínaného Rakúska a Nemecka. Grécko, Španielsko, Taliansko, Francúzsko, Veľká Británia a Dánsko, ktoré ju zrušilo úplne, túto reguláciu. Pán poslanec, ja sa chcem spýtať iba jedno, ak by váš návrh zákona prešiel, zoberiete si vy na svedomie tých 3 000 až 3 500 prepustených prevažne žien zo segmentu maloobchodu? Odpovedzte mi, prosím. Zoberiete, alebo nezoberiete? Lebo ja si myslím, že o prácu môže prísť oveľa viac ľudí. Na služby, ktoré sú naviazané na maloobchodný predaj. A chcem sa spýtať jednu osobnú poznámku. Keď som brigádoval ako brigádnik v pekárni a vyšla mi služba na nedeľu, o čo som bol horší zamestnanec ako tá pani za pokladňou?
Glváč, Martin, podpredseda NR SR (2017-02-09):
Pani poslankyňa Vaľová.
Mizík, Stanislav, poslanec NR SR (2018-05-25):
Ďakujem za slovo, jedna vec je zaujímavá. Z Ameriky, kde sa chcel stať Židom, sa vrátil s takpovediac holým zadkom. Zrazu zázračne zbohatol, urobil sa dobrým anjelom, oklamal za pomoci médií, hlavne tých sorosovských, celý národ, stál sa prezidentom. Tento lietajúci Čestmír však, ako sa ukázalo, nebol dobrý anjel. Na základe toho, čo si, Jano, povedal, je padlý anjel. Toto, čo tento človek predvádza, je nonsens. Takéto výčiny sa hodia skôr do nejakej stredoafrickej krajiny, nie do Európy. Fuj, hnus, humus, odpor. Ďakujem za slovo.
Laššáková, Jana, podpredsedníčka NR SR (2012-05-09):
Pán poslanec Kuffa, nech sa páči.
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2017-09-14):
Ďakujem pekne. Teraz dávam slovo navrhnutému spravodajcovi z gestorského výboru pre verejnú správu a regionálny rozvoj, pánovi poslancovi Grendelovi. Nech sa páči.
J. Halecký, poslanec: (2007-09-12):
Čo sa týka zdravotných poisťovní, nemyslím si, že bude jediná štátna zdravotná poisťovňa. Ďakujem.
Budaj, Ján, poslanec NR SR (2018-03-26):
Ďakujem pekne. Dovolím si ešte záver, ktorý som nestihol a takto reagovať vlastne aj na diskusiu. Na záver chcem naozaj upozorniť, že práve dnes, pán Pellegrini, vaša vláda mení... (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)
Viskupič, Jozef, poslanec NR SR (2014-09-24):
Viem, pán poslanec Brocka, že na miestnych zastupiteľstvách poslanec Národnej rady slovo má, mohli by ste ho využiť niekedy aj v Trnave, čo ja často robím, odkiaľ sme. Áno, zdá sa mi, že prišlo k nejakému základnému nedorozumeniu tu a by som zvolal: „Ajhľa, ajhľa, ich liberáli.“ Ja si myslím, že z východiska si môže pýtať dôveru od ľudí ktokoľvek. Ak ju človek získa, tak ju môže vykonávať. Druhá vec. Je tu presne zdrojovo plat 3 000 eur v čistom za výkon poslaneckého mandátu. Ak niekto má ambíciu v obci vykonávať aj starostovskú funkciu a ľudia ho tam zvolia, sa to môže udiať a nebude to na úkor verejných zdrojov. Ďalej, tak ako je to rozpisované, ako tu boli poznámky, že sú tu zriaďovateľské pôsobnosti štátu, firmy a podobne, áno, ak niekto má tú manažérsku schopnosť a chce to robiť, nevidím zásadný problém v konflikte záujmov. Medzi europoslancom a poslancom národného parlamentu je rozdiel, pán kolega Galko, a myslím si, že tá kompetenčná priepasť je vyriešená celkom slušne zákonom, tam to nejde. Na druhej strane ale ja hovorím, že, dobre, ak ideme po tom, že chceme, aby jeden mandát stačil, pričom je tu 90 ľudí, ktorí sa na tom vedia dohodnúť, tak to teda urobme, ale mám pocit, že zatiaľ ten konsenzus vzniká skôr na tom, aby sme týmto ľuďom znížili minimálne motiváciu, aby sa z nich stávali superfunkcionári. A to je presne to čo hovorila pani kolegyňa Kiššová, že, áno, ten kto chce byť dobre zaplatený za svoju prácu a nemal by ten plat možný k dispozícii, no tak sa asi do tej funkcie hrnúť nebude... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
Hlina, Alojz, poslanec NR SR (2014-03-26):
Pani Kučerová, kľudne môžete podporiť, myslím, že za, na konci schôdze pôjde môj návrh zákona, kde navrhujem, aby splatnosti faktúr pre živnostníkov boli maximálne 30 dní. Ja vám v rozprave potom poviem, že prečo to má význam aj v ďalšom konaní. To je jedno z konkrétnych riešení. Bojím sa, ja som mal taký tušák, že bolo by dobre, keby to prešlo, lebo už vidím tú prípravu, spravodlivá odmena, neviem čo všetko. Prosím vás pekne, ktorí si pamätáte, ktorí nie, počet exekučných konaní sa zdvojnásobil. Je minimálna suma, ja som vám to minule tu počítal, kto chcete, si pozrite môj blog, je minimálna suma, ktorý, mimochodom, aj vy ste zvýšili na raz takú. Hej? Bola 500, teraz je tisíc. Ak sa počet exekučných konaní zdvojnásobil, to znamená, že exekútori už zarábajú, keď to takto zjednodušene poviem, aj na množstve, aj na výške. Nuž tak potom senzitívne nerobme z exekútorov kamzíka tatranského, prosím vás, chránenú, chránený živočíšny druh, ktorého sa nesmiem ani dotknúť, iba z diaľky pozerať. Nič sa im neudeje, ale ľuďom sa pomôže, prosím vás. Nezhorší sa situácia vo vymožiteľnosti práva, vám garantujem. Nebojte sa. Aj tak bude stále najlepší dlžník ten dôchodca. Aj tak ten exekútor mu tú obálku pošle, za ktorú si vyúčtuje 50 eur. Aj tak mu ju pošle, prosím vás. Dobre? Len to zmiernime. Ja vám tých argumentov môžem povedať iks. Bojím sa, že to neprešlo, teraz by to prešlo a som zvedavý, ako sa budú nastavovať, tá komunikácia, že prečo nie, či naozaj sa, náklady exekútorov a poplatky pre exekútorov bude chrániť ústava, či ste to schopní povedať. Už z náznakov povedaného vyplýva, že áno. A to je obludné.
T. Cabaj, podpredseda NR SR: (2009-06-18):
Pán minister, nech sa páči, môžete odpovedať.
Blanár, Juraj, podpredseda NR SR (2022-12-07):
Poprosím, aby ste dohovorili. (Povedané súbežne s rečníkom.)
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2020-09-02):
Prezentujme sa a hlasujme. (Hlasovanie.) Prítomných 94, (reakcia spravodajkyne: „Ďakujem pekne.“. ) za 94, proti nebol nikto, nezdržal sa nikto, nehlasoval nikto (správne: „hlasovali všetci“, pozn. red.). Takže konštatujem, že sme schválili vládny návrh novely zákona (potlesk) č. 578/2004 Z. z. o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, odhlasovali sme posledný bod programu schôdze a týmto ďakujem všetkým za účasť a vyhlasujem 11. schôdzu Národnej rady Slovenskej republiky za skončenú. (Rokovanie 11. schôdze NR SR sa skončilo o 19.19 hodine.) Poznámka: V súvislosti s celosvetovou pandémiou nového koronavírusu COVID-19 počas rokovania NR SR všetci účastníci (t. j. poslanci NR SR, člen vlády SR) mali povinnosť mať na tvári rúška, resp. aj ochranné rukavice na rukách. Po vstupe do rokovacej sály boli povinní ošetriť si ruky dezinfekčným prostriedkom umiestneným pri dverách. (Rozhodnutie Úradu verejného zdravotníctva Slovenskej republiky č. OLP/2405/84443 zo dňa 09. 03. 2020, ktorým sa verejnou vyhláškou oznámilo vydanie rozhodnutia, a rozhodnutie Úradu verejného zdravotníctva Slovenskej republiky č. OLP/2680/2020 zo dňa 17. 03. 2020, ktorým Národnej rade Slovenskej republiky udelil výnimku.)
Viskupič, Marián, poslanec NR SR (2024-04-16):
Ďakujem pekne za slovo, pán predsedajúci. Tak ku kolegovi pánovi Ferenčákovi, presne tak, v tomto bode nerobme politiku, pomôžme a poďme ďalej, súhlasím. Pán poslanec Janas, takisto súhlasím s vyjadrením a dobre ste povedali, že tento nedotiahnutý daňový bonus spôsobil ďalšie kolo zvyšovania daní a poplatkov na komunálnej úrovni. Samozrejme, toto vo finále zasa len platia ľudia. A ten smutný príbeh je v tom, že dobre, tí, ktorí dostali rodinný bonus, tak okej, zaplatia viacej, v pohode, povedia si niečo za niečo, nuž ale vyššie poplatky platia aj občania, ktorí teda nemajú deti v závislom postavení, a tí vlastne majú len a len vyššie výdavky. Proste nič nedostali a, bohužiaľ, majú vyššie a vyššie poplatky na komunálnej úrovni. Pán kolega Lackovič, jednoznačne, to, myslím, že hovoria všetci, toto nie je systémové riešenie, toto je zaplátanie proste aktuálneho problému a skutočne, áno, treba, treba systémové riešenie. A ja to ešte kúsok posuniem, pretože to systémové riešenie bude musieť zahŕňať aj daňový bonus, lebo nie každý vníma, že platnosť toho daňového bonusu, tak ako je platný a funkčný teraz, končí v dvanástom mesiaci roku ´24 a vráti sa tá situácia do, do vzťahu, alebo teda do situácie pred prijatím rodinného bonusu. Čiže aj toto, samozrejme, je úlohou vlády systémovo vyriešiť. Ja som sa na toto aj pýtal dnes na výbore, finančnom, a áno, pani štátna tajomníčka potvrdila, že, samozrejme, toto riešiť musia a ja som presvedčený, že to jednoducho musia do konca roka nejak vyriešiť. Takže to systémové riešenie verím, že príde, verím, že príde v štandardnom legislatívnom konaní a že bude čo najlepšie, lebo zase raz ide o všetkých občanov našej krajiny. Ďakujem pekne.
Dostál, Ondrej, poslanec NR SR (2021-06-22):
Pán poslanec Kazda, veľmi správne si poukázal na zločinnosť komunistického režimu, lebo ten režim bol zločinecký od začiatku až do konca. Samozrejme, že tie najväčšie brutálnosti sa v Československu diali v 50. rokoch, a v 80. rokoch už politickí väzni neboli popravovaní, ale aj v 80. rokoch prišli ľudia o život v dôsledku toho, že sme tu mali zločinecký komunistický režim. Zo strany časti aj politikov, nejdem opakovať tu to meno, ktoré si vyslovoval viackrát, sa relativizuje a spochybňuje zločinnosť toho režimu, pôsobí tu nejaký spomienkový optimizmus, keď sa bagatelizuje ten systém, ktorý tu fungoval pred novembrom ’89, ale aj takéto zákony, aj pripomínanie si minulosti je dôležité, aby sme nezabudli na to, že sme tu mali až do novembra 1989 zločinecký režim, ktorý nebol demokratický, bol totalitný, potláčal ľudské práva, prenasledoval politickú opozíciu, neumožnil normálnu súťaž, neumožnil normálne fungovanie ľudí v slobodnej spoločnosti. Schválili sme dnes aj zákon, ktorým sme odsúhlasili v podstate jednomyseľne príplatky ľuďom, ktorí bojovali proti fašizmu, na predchádzajúcej schôdzi sme mali zákon, ktorý dal príplatky bojovníkom proti komunizmu. Ja to vnímam ako jeden celok, lebo mali sme tu dve totality a potrebujeme sa s nimi vysporiadať, lebo ešte stále sme sa s nimi dostatočne nevysporiadali.
Kremský, Peter, poslanec NR SR (2023-03-22):
Ďakujem veľmi pekne, pán predsedajúci. Chcel by som odôvodniť návrh zákona, ktorým v podstate veľmi skrátenej verzii posúvame odvod solidárneho príspevku z odvetví ropy, zemného plynu a tak ďalej aj na rok 2023. Toto je úplne prvá kľúčová informácia k tomu, myslím si, že asi nemusím vysvetľovať, že táto situácia vznikla vlastne ruskou agresiou na Ukrajine, ktorá priniesla výrazné výkyvy na trhu s energiami, priniesla výrazné nárasty cien energií v Európe a priniesla takisto sankcie na dovoz energetických nosičov z Ruska do Európskej únie. Táto situácia v podstate priniesla to, že najmä ruská ropa Urals výrazne zvýšila svoju zľavu voči bežným druhom ropy, najmä teda referenčnej rope Brent. Táto zľava sa pohybuje v súčasnosti na úrovni 30, 40, niekedy až 50 %. Rafinérie, ktoré ťažia práve z tejto zľavy, v podstate dosahujú nadmerné zisky. Po anglicky sa tomu hovorí windfall tax alebo windfall, teda zisky z toho, že zafúka vietor a niečo vám prifúkne. V podstate tieto firmy sa na tom nepodieľajú ani svojimi investíciami, ani svojou nejakou podnikateľskou zručnosťou, ale tieto zisky vyplývajú jednoducho z tej situácie, keďže nakupujú výrazne lacnejšiu ruskú ropu, ale predávajú ju za ceny, ktoré sú bežné na trhu v Európe. V podstate veľmi veľa krajín takéto zisky zdaňuje, k takému zdaneniu vyzýva vlastne aj Európska únia, na základe toho Slovensko v minulom roku po pomerne dlhom naťahovaní sa aj tu v parlamente zaviedlo zdanenie nadmerných ziskov z tejto ruskej ropy na úrovni 55 %. Aby sme si rozumeli, z čoho sa zdaňuje tých 55 %, vlastne vypočíta sa to tak, že sa zoberú, zoberú priemerné zisky za štyri roky predchádzajúce roku 2022 a tento priemer, k tomuto priemeru ziskov sa pripočíta 20 %, akoby primeraný zisk, a všetko, čo je nad týchto 20 %, sa zdaní týmito 55 %. Čiže nie je to zdanenie celého zisku, ako by mohlo možno vyplývať z nejasných vyjadrení kritikov tohto zákona, ani to nie je nejaké extrémne zdanenie. Je to jednoducho to, že tieto firmy sa rozdelia o tú smotanu, ktorú zlížu úplne nezaslúžene a bez nejakého vlastného vkladu, sa o túto smotanu podelia so štátom. Robia to aj iné krajiny okolo nás a k tomu, že aké sú tie nadmerné zisky, tak napríklad celá táto skupina MOL, do ktorej patrí aj Slovnaft, za minulý rok dosiahla 4,5 mld. zisku, výrazne viac ako v rokoch predtým a, samozrejme, že tak Maďarsko, ako aj Chorvátsko tieto zisky výrazne, nadmerné zisky, výrazne zdaňujú a verím, že tak urobí aj Slovensko. Aby som sa vrátil k novele tohto zákona, novelou predĺžujeme toto zdanenie aj na rok 2023, čo v pôvodnom zákone nebolo, a zvyšujeme vlastne toto zdanenie na 70 % týchto nadmerných ziskov. Keďže vznikli diskusie o tom, či to nie je málo, v rozprave prednesiem pozmeňujúci návrh, ktorým navrhujem zvýšiť toto percento na 90 %. Takže toľko len k uvedeniu tohto zákona a viac, samozrejme, si povieme v rozprave. Ďakujem.
Hlina, Alojz, poslanec NR SR (2015-05-05):
Ďakujem veľmi pekne. Pán predseda, ja som si so záujmom vypočul informáciu, že v Dánsku parlament schválil investíciu podmorského tunela. U nás, u Počiatka v kancelárii zaviažu aj moje deti platiť koncesionárovi za bratislavský obchvat. Preto dávam nový návrh do programu, aby minister Počiatek prišiel predstaviť do parlamentu správu o efektivite a výhodnosti bratislavského obchvatu. Ďakujem.
Kvorka, Ján, poslanec NR SR (2017-09-07):
Ďakujem za slovo. Pán predseda, chcem sa poďakovať za vysvetlenie a informáciu, pretože aj ja som presvedčený, že táto krajina patrí do jadra Európskej únie, dokonca sú o tom presvedčení ľudia, väčšina ľudí, ktorým na tejto krajine záleží, a chcem vám povedať, že vám držíme palce v tom, aby sa to podarilo. Ďakujem pekne.
Jarjabek, Dušan, poslanec NR SR (2023-06-16):
Ďakujem pekne za slovo, pán predsedajúci. Ja len jednu úvahu, ak dovolíte, a teraz rozmýšľam skutočne veľmi dopredu a zvažujem, zvažujem skutočne, čo poviem, aby ste ma pochopili správne. A zvažujem vôbec o tom, aby nejaká takáto suma, akákoľvek, bola v ústave. Kolegovia, keď sa ukáže behom nejakého času, kratšieho alebo dlhšieho, že tá suma je nevyhovujúca, respektíve že tá televízia, teda RTVS potrebuje inú sumu, my budeme vždy meniť ústavu? Uvedomujete si, aké to je nebezpečné dať takéto niečo do ústavy, nejaké konkrétne číslo? Čo keď sa stane, že, a doba pôjde smerom, že teda budeme potrebovať nie 17, nie 19, ale budeme potrebovať úplne iný spôsob financovania, budeme znovu meniť ústavu a povedať, že teda 21 alebo 22, alebo ja neviem, aké číslo si vymyslíme. Veď to je nezmysel takéto niečo dávať do ústavy. Tým pádom ako keby sme si zatvárali dvere z hľadiska toho ďalšieho finančného vývoja, ktorý nikto z nás nepozná. Takže prosím veľmi pekne, aby sme boli opatrní, ja s tým absolútne nesúhlasím, ani s týmto ústavným návrhom, jednoducho si zatvárame dvere sami sebe, respektíve zatvárame dvere tej, televízii zatvárame dvere, verejnoprávnej. Prosím vás pekne, toto keby ste zvážili pri tom, ako budete rozmýšľať, ako budete hlasovať v rámci tohto ústavného zákonu. Ja určite zaňho hlasovať nebudem. Ďakujem za pozornosť.
Pellegrini, Peter, predseda NR SR (2015-03-19):
Ďakujem veľmi pekne. Keďže by sme mali pokračovať v ďalšom bode, ale mám hlásené, že pán minister tu ešte nie je, vyhlasujem obedňajšiu prestávku, budeme pokračovať v rokovaní o 14.00 hodine hodinou otázok. (Prerušenie rokovania o 11.49 hodine.) (Pokračovanie rokovania o 14.00 hodine.)
P. Paška, predseda NR SR: (2008-11-05):
(Hlasovanie.) 133 prítomných, 55 za, 40 proti, 37 sa zdržalo, 1 nehlasoval. Návrh sme neschválili.