Hlina, Alojz, poslanec NR SR (2013-09-13):
Vážená pani podpredsedníčka, vážený pán minister, vážené kolegyne, kolegovia, na úvod mi dovoľte oceniť zámer vlády, že chce zlepšiť podmienky pri uplatňovaní svojich práv, ktoré občania majú, a to znamená aj práva štrajkovať. Ten prechod kompetencií, že teda budú vedieť, kde sa štrajkuje, to znamená pred Úradom vlády, je fakt podľa mňa logický, lebo pred Úradom vlády je veľké námestie. Častokrát pri tých iných boli stiesnené podmienky a ja to fakt hodnotím pozitívne, že vlastne takto vláda vychádza v ústrety ľuďom, ktorí chcú bojovať za svoje práva. Aj z logistického hľadiska je to námestie fakt dobré a uspôsobené, čiže toto chcem oceniť. A chcem ešte sa teda spýtať, ja pripúšťam, ja naozaj nerozumiem celkom tej téme vyjednávania, kolektívneho vyjednávania odborov, čiže pripúšťam, že sa môžem mýliť, ale rád si to nechám vysvetliť. Čiže v kontexte tohto, ale aj v kontexte predchádzajúceho zákona, kde vlastne ja neviem, či na ministerstve majú Wikipédiu, alebo nie, ale tam Wikipédia hovorí, že čo je zmluva. Zmluva, hovorí, že je to akt minimálne dvoch zmluvných strán. Ak teraz je tu návrh zákona, ktorý toto mení, to znamená od základu, tak v zásade, ja som to tu už aj včera spomínal, ja trošku to preženiem, absurdita, ja teraz vyhlásim, že som sa oženil s pani Zmajkovičovou a ona už nič nemôže, už to len musí akceptovať. Alebo iný absurdný prípad poviem, poviem, no chudák Števo, no teraz bude pride za týždeň, niekto, nejaký gay sa ožení so Števom Kuffom, vyhlási to, že sa s ním oženil, a Števo Kuffa sa to len dozvie. Viete, to je ale, hovorím toto je tu, toto je v parlamente, to znamená, ak vyhlasujeme jednostranný akt za zmluvu, čo je podľa mňa absurdita, ono by sa to malo volať úplne ináč, ale aj v kontexte tohto zákona, čiže ak niekto vyhlási niečo, že chce a je to vyššia kolektívna zmluva, aj keď to druhá strana nepodpíše, tak sa ňou stane. Je mi ľúto fakt tých zamestnávateľov, ktorí bohviečo sa akej kolektívnej zmluvy dožijú, ale keď aj štátni zamestnanci sú chránení zákonom, aj štátni zamestnanci okrem niektorých môžu protestovať, teraz ste im umožnili, aby v zásade vedeli kam, to znamená na Námestie slobody. Ja neviem teda, prípadne poradím aj odborárom, ktorí zastupujú štátnych zamestnancov, školstvo napr., že naozaj, že v tomto kontexte ani možno nebude treba ísť na to Námestie slobody, lebo oni, keď si upravia tú kolektívnu zmluvu a napíšu si tam, čo potrebujú, tak v zásade ministerstvo v zmysle tohto, čo bolo povedané, alebo čo je tu predložené, ministerstvo si môže, alebo ten ich nadriadený orgán, prepytujem, len pískať, hej. Čiže, prípadne ma opravte, pán minister, že ak je to tak, alebo možno fakt, že chcete pomôcť tým ľuďom, takže prípadne odborári alebo vôbec štátni zamestnanci, keď teda na jednej strane voči súkromným zamestnávateľom je možné vyhlásiť takýto jednostranný akt vôle, tak predpokladám, že nebude stáť zákonná podmienka, aby nemohli vyhlásiť takýto jednostranný akt vôle aj štátni zamestnanci voči svojim zamestnávateľom. Tak im to prípadne odporúčam, že tú zmluvu nech si ponastavujú tak, však môžu si tam napísať, čo chcú. Druhá strana to nemusí podpísať a všetko sa to stretne na Úrade vlády a všetko sa to tam nakoniec rozhodne. A keby náhodou bolo naozaj celkom zle, tak tá voľba, že kde sa bude v budúcnosti štrajkovať, vyhodnocujem ju fakt ako vcelku logickú aj logisticky by som povedal, že vhodnú. Ďakujem.