Kollár, Jozef, poslanec NR SR (2015-06-23):
Ďakujem pekne za slovo. Vážená pani predsedajúca, vážený pán minister, dámy a páni, treba povedať celkom objektívne, aj keď niektorí moji kolegovia z opozície to nemajú radi, keď sa chváli vláda, ale tento návrh je naozaj dobrý a možno skôr naopak by som povedal, že je škodou, že neprišiel už dávno. Ja som to v jednej spoločnej diskusii v televízii pánovi ministrovi pripomenul, že, ak si pamätám, uznesením vlády Slovenskej republiky z januára tohto roku ste mali takýto záväzok priniesť, poviem to ľudovo, paragrafované znenie takejto právnej úpravy, ktorá by to kľúčové, čo ja tam vidím v tej právnej úprave, ktorá by znamenala, že vzniká povinnosť uhradiť dane z pridanej hodnoty až po tom, čo bola dodávateľovi uhradená faktúra zo strany odberateľa. Čiže ešte raz hovorím, tento návrh sa dá len a len privítať a ja pevne verím, keďže sme v prvom čítaní, tak nebudem hovoriť teraz a predkladať, samozrejme, pozmeňujúce návrhy, ten predložím pozmeňovák až v druhom čítaní, ale dopredu avizujem, keď bude rozprava práve o tomto ustanovení platenia DPH po úhrade faktúry, aby sme uvažovali na zvýšení hranice ročného obratu nie zo 75-tisíc eur na 100-tisíc eur, ako to tu bolo avizované. Aj keď rozumiem tomu, že, a teraz ste to povedali priamo v úvodnom slove, pán minister, že to po nejakej dohode so zväzom živnostníkov alebo ako sa ten zväz volá. Tak jasné, že máloktorý živnostník na Slovensku má ročný obrat vyšší ako 100-tisíc eur. Čiže tejto dohode rozumiem a takúto úpravu limitu zo 75- na 100-tisíc ročného obratu beriem. Ale pýtam sa, a skúste mi, aj keď sme v prvom čítaní, predsa len, aby som ten pozmeňujúci návrh nerobil zbytočne, dať nejaký rozumný, kompetentný, vecný argument proti tomu, aby ten limit bol zvýšený na 500-tisíc eur. Ak ste povedali v úvodnom slove, že daň z pridanej hodnoty je harmonizovanou daňou na úrovni Európskej únie, to je všetko pravda nespochybniteľná, ale ja som si tú európsku smernicu o dani z pridanej hodnoty preštudoval a tam je naozaj možné ísť až do úrovne ročného obratu 500-tisíc eur. Nie 75 a nie 100. Prečo o tom hovorím? Myslím si, že zavedenie tej zmeny povinnosti platenia DPH až po úhrade faktúry zo strany odberateľa je naozaj kľúčovou vecou, ktorá by mohla výrazne pomôcť hlavne pri odstraňovaní alebo, ak chcete, znižovaní druhotnej platobnej neschopnosti. A pýtam sa, prečo do tohto nového režimu nezahrnúť nielen malých, stredných a živnostníkov a prečo do toho režimu nezahrnúť aj stredne veľké podniky, a teda ísť až na tú úroveň 500-tisíc eur ročného obratu? Obzvlášť, ak sa v dôvodovej správe píše v doložke vplyvov, že toto opatrenie bude mať pozitívny vplyv na štátny rozpočet vo výške 12,1 mil. eura, ak som to správne prečítal. A hovorím o tom aj preto, lebo málokto si uvedomuje, že toto opatrenie je symetrické. To znamená, že ak vy niekomu dodáte tovar a služby, vystavíte mu faktúru a on vám ju ešte neuhradil, tak vy nie ste povinný zatiaľ odviesť DPH. Ale súčasne platí, že ak vojdete do tohto nového režimu, tak aj ten, kto od vás ten tovar odobral, si nemôže uplatniť nárok na nadmerný odpočet DPH tiež až v okamihu, keď vám tú faktúru zaplatil. To znamená, že to opatrenie, zatiaľ čo ten, kto dodáva tovary a služby, tak má opciu, má možnosť na dobrovoľnej báze si tento špeciálny režim zvoliť, ale akonáhle si ho zvolí, tak ten, kto od neho tovar a službu odobral, tak do toho režimu vstupuje s touto faktúrou povinne. Čiže nechcem skĺzať na nejakú úroveň nejakej vulgarizácie, ale, pán Hlina, práve Váhostav, keby toto opatrenie už dávno platilo, by si nemohol uplatniť nadmerné odpočty z DPH z faktúr, ktoré nezaplatil drobným živnostníkom, aby sme to mali na úplne konkrétnom prípade. Takže ak sa zhodneme na tom, že to opatrenie je symetrické a má zanedbateľný, 12 mil. eur je naozaj z pohľadu objemu príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu štatisticky zanedbateľné číslo, v žiadnom prípade nemá negatívny dopad na štátny rozpočet, mierne pozitívny. Tak teraz sa pýtam pána ministra financií, keby nám mohol v reakcii na moje vystúpenie povedať jeden jediný pádny vecný odborný argument, ktorý hovorí proti tomu, aby sme ten spomínaný limit ročného obratu zvýšili nie zo 75-tisíc na 100-tisíc eur, ale aby sme využili maximálny strop, kam nás púšťajú európske smernice, to je 500-tisíc eur. A dokonca pokiaľ viem, tak existuje možnosť vynegociovať v Bruseli aj výnimku, ale to by trebalo do toho Bruselu vycestovať a negociovať, a tá výnimka je až do výšky 2 mil. eur ročného obratu. Ak by sa nám toto podarilo, tak potom súhlasím s tým, že takéto opatrenie môže výraznou vierou prispieť aj k znižovaniu druhotnej platobnej neschopnosti v slovenskej ekonomike. Takže posledná poznámka. Vidím tam ďalšie nejaké 2-3 opatrenia, ktoré takisto si zaslúžia len a len podporu. To je napríklad zrušenie povinností, keď viete, že sa začal ten hon na neplatičov DPH, tak zaviedli sa zábezpeky. No a tu sa konečne ukázalo, že aj tie zábezpeky v niektorých prípadoch pôsobia kontraproduktívne. Teda nielen na zníženie rizika štátu, že niekto požiada o vydanie tej „licencie“ na platcu DPH a potom si neplní povinnosti. Plní si ich na strane požiadania nadmerných odpočtov, ale neplní si povinnosti na strane platenia dane z pridanej hodnoty. Na to mala slúžiť zábezpeka, aby si štát potom v prípade vyvstania takýchto rizík mohol na tú zábezpeku siahnuť. A ukázalo sa, a myslím, že tu predkladateľ aj jasne potvrdil, že sme niekedy s tou vaničkou, s tou vodou z tej vaničky vyliali naozaj aj to dieťa a akokoľvek pôvodný dobrý úmysel v podobe skladania zábezpek sa prejavil v aplikačnej praxi aj kontraproduktívne. To znamená, vytváral do slova, do písmena neprekonateľnú bariéru pre niektorých slušných podnikateľov. Tak tu sa v tejto predloženej zmene alebo novele zákona o dani z príjmu, teda o dani z pridanej hodnoty dáva napríklad to nóvum, že sa ruší povinnosť zložiť zábezpeku na daň v prípade, že zdaniteľná osoba v čase podania tejto žiadosti vykonáva len prípravnú činnosť na podnikanie. Čiže ide o green fieldové, proste investície na zelenej lúke. Vzniká nový subjekt daňový, nová právnická osoba, aby takáto právnická osoba, ak sa chce stať platcom, dobrovoľným platcom dane z pridanej hodnoty, nemusela uvedenú zábezpeku zložiť. Zdanlivo máličko zopakujem, ale ja si cením aj to, že priznal predkladateľ, že keď sa zaviedla povinnosť skladania spomínaných zábezpek, že sa proste s tou vodou, ako som povedal, z tej vane vylialo aj to dieťa a že sa narobili aj veci, ktoré sa teraz snaží predkladateľ uviesť trošku opäť do nejakého feasibilného stavu. A takisto vítam aj tú zmenu, ktorá hovorí o skoršom vrátení uplatneného nadmerného odpočtu v lehote do 30 dní od podania daňového priznania. Takže pevne verím, že hlavne to prvé, tá prvá poznámka, ktorú som hovoril na úvod, že bude nejakým spôsobom zdôvodnená, a rovnako verím, že bude aj priestor, či už na finančnom výbore, alebo potom v druhom čítaní tejto predloženej úpravy, bude priestor diskutovať naozaj o tom, že poďme využiť ten priestor maximálne, kde nás európska smernica púšťa. Napriek tomu, že DPH je harmonizovanou daňou, ale poďme na 500-tisíc ročného obratu. A zasiahne potom táto, podčiarkujem, stokrát pozitívna zmena ďaleko, ďaleko väčší počet podnikov. Pretože keď tu niekde spomínate v dôvodovej správe, že, myslím, 125-tisíc subjektov by zasiahla už zmena podmienená teda ročným obratom do 75-tisíc eur. To je pravda, ale to číslo nech nás nikoho v sále neohúri, že to je 125-tisíc subjektov, pretože máme násobne viacej podnikateľských subjektov na Slovensku. Neviem, či celkový počet, nechcem, ale všetkých dokopy právnických osôb, neviem, či nie je až 700-tisíc, nejakých 690-tisíc. Platcov DPH je možno 200. Ale aj tu asi platí, a to všetci cítime bez nejakej veľmi sofistikovanej hĺbkovej analýzy, že to pravidlo 20 : 80. Čiže 20 % podnikateľských subjektov vám vygeneruje 80 % daní a, naopak, 80 % podnikateľských subjektov vám vygeneruje 20 % daní. To je proste tak v rámci nejakého rovnomerného rozloženia. Čiže skúsme diskutovať naozaj o tom vecne čiste v tej technickej rovine, prečo, aký argument proti tomu, aby sme neišli na tú spomínanú hranicu ročného obratu 500-tisíc. A dokonca by som sa nebál vyrokovať a pokúsiť sa vyrokovať aj spomínanú výnimku až do výšky 2 mil. eur. Ďakujem pekne.