Kiššová, Jana, poslankyňa NR SR (2016-04-20):
Ďakujem veľmi pekne za slovo. Vážená pani predsedajúca, vážené panie poslankyne, páni poslanci, ctená vláda, s veľkým záujmom som si preštudovala programové vyhlásenie vlády kontinuity a pokroku, pretože som bola veľmi zvedavá, či to bude nasledovné 4 roky viac kontinuita alebo či to bude viac pokrok. Som veľmi nemilo prekvapená, aké obrovské množstvo nekonkrétneho slovného, hoci miestami ľúbivého balastu obalilo zopár aspoň ako-tak konkrétnych vecí. Som presvedčená, že práve v situácii, kedy sa dali do spoločnej koalície, do teda vládnej koalície strany s tak zásadne rozdielnymi programami a s tak zásadne odlišnou hodnotovou výbavou, by si ľudia naozaj zaslúžili jasne, zrozumiteľne a konkrétne vedieť, čo pre nich takto namixovaná vláda pripravila. Mňa by, ak by som bola volič SIET-e alebo volič SIET-e, MOST-u – HÍD, určite zaujímalo, keď už by sa tá moja strana dala dokopy do vládnej koalície so stranou SMER, ako sa tá naša sila, teda tá sila mnou voleného zástupcu piatich alebo šiestich percent pretavila do programu vlády. Veľmi by ma ako voliča zaujímalo, či, ak ma táto moja strana zradila pri zostavovaní vlády, či za mňa zabojovala aspoň pri presadzovaní programu do programového vyhlásenia vlády, a ak áno, tak do akej miery. Žiaľ, z tak vágneho programového vyhlásenia vlády toho veľa jasného nie je. Na 70 stranách textu nedostali dostatočný priestor jasné a zrozumiteľné konkrétnosti. Čo ma mrzí ako druhé, neviem sa zbaviť pocitu, že toto programové vyhlásenie vlády, teda programové vyhlásenie tretej vlády Róberta Fica je dokumentom, ktorý v sebe nesie predovšetkým rukopis úradníkov na ministerstvách. Ako keby oni určili charakter programového vyhlásenia, ako keby si úradníci a štátna byrokracia riešili svoju perspektívu, ako keby oni boli tou vládnou mocou. Neprezrádza to len jazyk a obrovské množstvo slovného smogu v tomto dokumente, je to aj videnie sveta. Len štátni úradníci dokážu vnímať štátnu moc ako jednu obrovskú príležitosť na byrokraciu a reguláciu. To oni vytvárajú a zároveň uspokojujú nekonečný dopyt po koncepciách a po stratégiách. Len štátni úradníci dokážu sformulovať také „skvosty“, akými je napríklad táto veta z programového vyhlásenia, dovolím si zacitovať: „Vláda bude hľadať partnerstvá najmä s krajinami V4, ostatnými členskými štátmi Európskej únie pre udržanie pozície politiky súdržnosti ako hlavnej investičnej politiky Európskej únie na podporu rastu zamestnanosti a konkurencieschopnosti regiónov a pre formovanie maximálne prospešnej budúcej podoby politiky súdržnosti Európskej únie na programové obdobie po roku 2020.“ Alebo: „Vláda určí základné kontúry perspektívneho smerovania hospodárstva v strednodobom a dlhodobom období prijatím stratégie hospodárskej politiky. Bude spracovaná v spolupráci so sociálnymi partnermi a odbornými špecializovanými inštitúciami. Tým bude vytvorené konsenzuálne hospodársko-politické východisko pre jej rýchlu a kvalitnú implementáciu s konkrétnymi efektmi v spoločnosti. Efektívnu implementáciu hospodárskej politiky ako celku je možné dosiahnuť iba časovým a vecným zosúladením rezortných, odvetvových a prierezových politík. Hospodárskou politikou vláda identifikuje oblasti, ktoré sú významné z hľadiska zabezpečenia makroekonomickej stability rozvoja podnikania, vyššieho a trvalo udržateľného rastu hospodárstva a zamestnanosti ako garancie sociálneho rozvoja Slovenskej republiky.“ Dámy a páni, to boli len dva krátke príklady, ale programové vyhlásenie je plné podobných formulácií, ktoré v sebe skrývajú ktoviečo. Z tej druhej pasáže som rozumela akurát to, že vláda kontinuity, ktorá je tu už tretie volebné obdobie, sa ešte len chystá identifikovať oblasti, ktoré sú významné z hľadiska zabezpečenia makroekonomickej stability a rozvoja podnikania. Chcela by som sa spýtať členov vlády, ak tu ešte sú, či vôbec tušia, čo všetko v tomto dokumente vlastne schválili. Či vôbec tušia, čo všetko sa skrýva za týmito a tomuto podobnými formuláciami, ktoré, žiaľ, tvoria väčšinu tohto materiálu. Programové vyhlásenie nemá len humorné alebo nič nehovoriace aspekty, je to aj viac alebo menej skrytá príprava na rast byrokracie, poplatkov a na väčšiu administratívnu záťaž pre podnikateľov. V dokumente sa síce nachádza pasáž o zlepšení a zlepšovaní podnikateľského prostredia, aj o znižovaní administratívnej záťaže pri podnikaní a dokonca sa tam uvádza, že vláda plánuje nový zákon o malých a stredných podnikoch, a teraz budem zasa chvíľku citovať, „ktorého cieľom bude vytvoriť lepšie podnikateľské prostredie pre malých a stredných podnikateľov. Bude spracované konkrétne opatrenia pre zabezpečenie prístupu k financovaniu malých a stredných podnikov, nielen prostredníctvom grantových programov, ale hlavne uvedením nových návratných foriem financovania využitím Slovenského záručného a rozvojového fondu a Slovenského investičného holdingu.“ Takže granty, fondy, financovanie. Teda podružné toky cez tretie osoby, ktoré otvárajú ďalší priestor pre korupciu, rodinkárstvo, úradnícku moc a, samozrejme, povinnú byrokraciu. Čiže namiesto toho, aby prišla vláda s konkrétnymi opatreniami pre zlepšenie podnikateľských podmienok, pre zlepšenie podmienok pre všetkých podnikateľov, prichádza s nejasnou víziou prístupu k financovania podnikania. Ctená vláda, podnikatelia nepotrebujú selektívne udeľovanie grantov, tie potrebujú politici a tie potrebujú úradníci, hlavne tí s pečiatkami. Podnikatelia potrebujú nižšie dane a všetci bez rozdielu, aby im zostalo viac peňazí z toho, čo zarobia. Ak majú byť konkurencieschopní, tak ani vami navrhované zníženie dane z príjmu na 21 % im v tom nepomôže. Potrebujú zlacniť a zjednodušiť zamestnávanie. To znamená okrem iného nižšie odvodové zaťaženie. Slovensko má mimoriadne vysoké odvodové zaťaženie, čo vytvára spolu s neustále sa zvyšujúcou minimálnou mzdou obrovskú bariéru v zamestnávaní, a v programovom vyhlásení vlády píšete, že minimálnu mzdu idete opäť primerane zvyšovať. Toto spolu s vysokým odvodovým zaťažením tvorí obrovskú bariéru v zamestnávaní a Slovensko má problém s nezamestnanosťou, hlavne nízko kvalifikovaných ľudí. A práve drahé zamestnávanie týmto nízko kvalifikovaným ľuďom najviac škodí a najviac to škodí týmto ľuďom hlavne v zaostalých regiónoch. Pre zjednodušenie zamestnávania je nevyhnutné liberalizovať Zákonník práce, čo sa, žiaľ, v programovom vyhlásení ani len okrajovo nespomína, a kým bude zamestnávanie zaťažené tak náročnými a zaväzujúcimi podmienkami a povinnosťami, tým zabudneme na prirodzený vznik nových pracovných miest. Viem, v tejto súvislosti zrejme prídu kolegovia namietať, že ani počas našej vlády sme Zákonník práce nezliberalizovali, a je to pravda, nezliberalizovali a bola to veľká chyba. Bola to obrovská chyba, žiaľ, nestihli sme to. Žiaľ, harmonogram cieľov sme nastavili na štyri roky, a keby naša vláda štyri roky trvala a pokračovala, určite by sa tak stalo. Podnikanie a zamestnávanie musí byť okrem toho ďalej zbavené množstva rôznych nezmyselných povinností, ktoré sú jednak administratívnou, a jednak aj finančnou záťažou. Sú to napr. povinné preškoľovania vodičov, sú to povinné gastrolístky, rôzne povinnosti administratívne, vyplývajúce zo zákona o ochrane osobných údajov a mnohé, mnohé ďalšie. Je obrovská škoda, že nie sú v programovom vyhlásení zahrnuté a že vláda s nimi neuvažuje, pretože ja som presvedčená, že práve takéto opatrenia, ktoré sa možno na prvý pohľad zdajú ako drobné, ale veľmi jednoduché, štát by nič nestáli, že práve tieto by veľmi pomohli podnikateľom a uľahčili by im podnikateľský život. Dámy a páni, podnikanie, resp. to, ako sa podnikateľom darí, treba v spoločnosti, ktorá chce ekonomicky prosperovať, vnímať ako nevyhnutnú podmienku pre rast počtu pracovných miest a rast počtu pracovných miest zaručene spôsobí rast miezd. Rast miezd zase spôsobí zvýšenie spotreby a to generuje dopyt po tovaroch a službách. Okrem toho zvýšením počtu zamestnaných sa zvýši aj počet prispievateľov na dôchodky, čo je zase ďalší pozitívny efekt, ale to je už iná téma. A toto sa umelými dotáciami nikdy ani len zďaleka nedosiahne. Toto je totižto ten organický vznik pracovných miest, zlepšenie podnikateľského prostredia. V programovom vyhlásení vlády sa ďalej píše, že dôležitým prvkom podpory malého a stredného podnikania bude systematické monitorovanie podnikateľského prostredia s cieľom identifikovať zlyhanie trhu a hodnotené efekty pri realizovaní podporných opatrení. Tak, dámy a páni, ak hovoríme o zlyhaniach trhu v prípade malého a stredného podnikania, tak aj bez monitorovania vieme, že sú to práve neprimerané zásahy štátu alebo nezdravé regulácie. A to sa práve chystáte robiť. Selektívne prideľovať do istých oblastí stimuly, poskytovať rôzne formy dotácií alebo pre vyselektované odvetvia uplatňovať daňové alebo odvodové úľavy. Je nezdravé takýmito umelými zásahmi kompenzovať nepriaznivé a ťažké podnikateľské prostredie. Okrem toho, že tá kompenzácia sa nedostane každému, vytvára to živnú pôdu pre klientelizmus a pre korupciu. Vážená vláda, dajte, prosím, daňovú úľavu všetkým, všetkým rovnakú a nárokovateľnú, dajte ju tak, že znížite dane, znížte dane na 19 %, to bude daňová úľava, to bude stimul nárokovateľný pre každého jedného a rovnakým spôsobom. Vláda chce ďalej podporovať inovačné centrá na slovenských veľvyslanectvách. Opäť, ctená vláda, prosím, uvedomte si, že hlavnými nositeľmi inovácií v slovenskej ekonomike sú podnikaví a tvoriví ľudia v súkromnom sektore. Nie sú to úradníci na ministerstvách, nie sú to politici vo vláde a nie sú to ani inovačné centrá, ani tie na tých veľvyslanectvách. Okolo inovácií, podpore vedy a sofistikovaných technológií sa v predloženom texte toho napísalo naozaj veľa. Hlava-nehlava, krížom krážom. Napríklad, opäť citujem: „Je nevyhnutné plne rozvinúť princípy a kultúru nového stupňa výrobných vzťahov nazývaných ako PRIEMYSEL 4.0.“ Je mi veľmi ľúto, že tu nie je pán minister Žiga, ale predpokladám, že to sleduje, a ja by som sa chcela spýtať pána ministra, prosím vás, prezraďte nám, čím chcete prispieť do nového stupňa priemyselných výrobných vzťahov? Ale pozrime sa ešte, prosím, na to, aká bola s týmito inováciami v minulosti skutočná prax. Bola veľmi prozaická. Jediným viditeľným a z môjho pohľadu veľmi zlým krokom bolo schválenie dodatočného odpočtu nákladov na výskum a vývoj od základu dane pre firmy. Miesto plošného zníženia daní a odvodov, miesto zásadného zlepšenia podnikateľského prostredia pre všetkých, zvýšenia vymožiteľnosti práva pre všetkých zasa len selektívne opatrenie, kde má moc slovo daňového úradníka. Poďme ďalej, podľa programového vyhlásenia vlády vám záleží na spravodlivej a efektívnej hospodárskej súťaži, ale táto proklamácia je v zásadnom rozpore s tým, že chcete nielen pokračovať v uplatňovaní osobitných odvodov a dane v regulovaných odvetviach, ale ako som už spomenula, chcete rozšíriť tieto odvetvia na ďalšie, a to na obchodné reťazce a poisťovne. A kto bude ďalší? Na druhej strane chcete osobitnými stimulmi podporovať kúpeľníctvo, zvyšovať podiel slovenských potravinárskych výrobkov z domácich surovín na spotrebiteľskom trhu. Chcete zvýšiť kontrolu potravín dovážaných zo zahraničia, chcete zakladať národného, lodného a leteckého prepravcu, to zrejme podľa vzoru štátnej výroby okien. Ďalej chcete prijať akúsi investičnú výnimku na významné investície a tak ďalej a tak podobne. Opäť sa pýtam, prečo nechcete podporiť investície pre všetkých. Nielen pre veľkých, nielen pre zahraničných a nielen pre vlastných, ale naozaj pre všetkých. Toto je dámy a páni, hospodárska politika založená na protekcionizme, diskriminácii, lobizme a na korupcii. Presne v súlade s tým, čo koalícia štátnej byrokracie a strany SMER – sociálna demokracia robila na Slovensku dve volebné obdobia. A teraz nám tu dnes, tieto dni predstavuje v tomto kontinuitu. A ja sa chcem spýtať, dámy a páni zo SIET-e a dámy a páni z MOST-u – HÍD, k tomuto ste sa fakt chceli pridať? To, čo ste tu roky kritizovali, teraz tomu tlieskate? Budem pokračovať ďalej, opäť citátom z programového vyhlásenia: „Vláda podporí dobudovanie plne funkčnej a akcieschopnej bankovej únie.“ Toto tvrdíte v programovom vyhlásení, toto je mimoriadne vážna deklarácia. Súvisí s ňou otázka kolektívneho ručenia vkladov, to je tá kontroverzná téma, keď slovenskí daňoví poplatníci ručia aj za vklady v gréckych bankách, ale grécke banky nechajme teraz bokom. Pozrime sa, ako reálne vyzerali aktivity na bankovej únii odchádzajúcej vlády. Keď podivuhodná reštrukturalizácia spoločnosti Váhostav mohla poškodiť renomé vlády, tak peniaze z bankového odvodu sa použili na vyplatenie veriteľov Váhostavu. V jasnom rozpore s účelom, na ktorý bol tento fond, na ktorý bol tento odvod schválený a na ktorý ale bol realizovaný. Toto je slovenská únia nie bánk, ale únia oligarchov. Ako chcete po tomto mimoriadne vážnom precedense dnes niekoho presvedčiť, že takýto odvod skutočne potrebujeme a že takýto odvod, ak vznikne, odvod daňových poplatníkov opäť neskončí v rukách nejakej súkromnej firmy blízkej vláde, ktorej za tieto peniaze vláda zaplatí jej dlžoby. Vážené dámy, vážení páni, budem pokračovať opäť jednou mačkou vo vreci programového vyhlásenia vlády a opäť citát: „Vláda bude presadzovať za účelom dosiahnutia maximálnej efektívnosti boja proti únikom, zavedením superzaisťovacieho príkazu do legislatívy Slovenskej republiky tak, aby bola zabezpečená v plnej miere ochrana finančných záujmov štátu.“ Obávam sa, že toto je predzvesť ďalšej pohromy pre podnikateľov. Je to ďalší prípad, na ktorý sa hodí stará sentencia, že je to cesta do pekla dláždená dobrými predsavzatiami, naoko dobrými. Dnes daňové úrady zadržiavajú podnikateľom vratky s DPH a dnes vieme, aké toto spôsobuje obrovské problémy podnikateľom. Pri aplikácii tohto super zaisťovacieho príkazu, im budú podľa všetkého rovno vyrubovať dane a zase podľa svojvôle. Keby niekto z tých... (Ruch v sále a prerušenie vystúpenia predsedajúcou.)