Ľ. Vážny, minister dopravy, pôšt a telekomunikácií SR: (2008-02-07):
V rámci optimalizácie počtu pracovísk sa analyzoval pokles výkonov v oblasti údržby a opráv, ktoré sa vykonávajú pre potreby Železničnej spoločnosti Cargo a takisto Železničnej spoločnosti Slovensko, ktorá vykonáva osobnú dopravu. V prípade výkonov pre ZSSK Slovensko, to znamená osobná železničná doprava, bol zaznamenaný medziročný pokles v roku 2007 v porovnaní s rokom 2006 o 170 mil. slovenských korún a v porovnaní s rokom 2005 až o 240 mil. slovenských korún. V atrakčnom obvode Prešov prišlo k poklesu hlavne výkonov údržby a opráv pre dieslovú trakciu z dôvodov elektrifikácie a modernizácie parku Železničnej spoločnosti Slovensko a poklesu prevádzkových výkonov pre oboch dopravcov. Konkrétne bola modernizovaná a zelektrifikovaná železničná trať Prešov – Plaveč, a teda výrazne poklesla potreba vykonávať prevádzkové druhy opráv pre dieslové hnacie vozidlá, na ktoré bolo depo Prešov postavené. Táto potreba však ostala na úsek Prešov,    Humenné, Bardejov, resp. na úsek Humenné, Medzilaborce a Humenné, Stakčín, preto situovanie depa do Humenného je logickejšie, je to v strede týchto úsekov, pretože Prešov bol na okraji toho severovýchodného Slovenska, pre ktoré by to depo na opravy dieslových hnacích vozidiel malo slúžiť. Ročné náklady na prevádzkovanie areálu rušňového depa Prešov sú vo výške 42,6 mil. slovenských korún a areál Humenné 11,3 mil. slovenských korún. Po presune opravárenských činností do rušňového depa Humenné sa predpokladajú ročné náklady na jeho prevádzku o vyše 17,5 mil. slovenských korún. V prípade, že by boli zachované opravárenské činnosti v rušňovom depe Prešov, toto by si nutne vyžadovalo dodatočné investície vo výške 38 mil. korún, z čoho polovicu tvoria náklady na plynofikáciu, náklady na olejové a naftové hospodárstvo, manipulačné plochy, výmena brán atď. a náklady na znovusprevádzkovanie opravárenskej haly rušňového depa Humenné sa pohybujú vo výške 4,1 mil. slovenských korún. Čiže, keď to len tak stručne porovnáme, ročné náklady depa Prešov sú 42 mil. slovenských korún. Tie dodatočné na modernizáciu sú 38 mil. korún, to znamená, spolu by nás stálo sprevádzkovanie na potrebnú úroveň rušňového depa Prešov 80 mil. Sk a rušňové depo v Humennom sú ročné náklady 17 mil. korún a 4 mil. sú nejaké drobné opravy, ktoré sa tam dejú, čiže to nás bude stáť 21 mil. korún. Evidentne tu teda dochádza k úspore 60 mil. Sk tým, že boli zastavené práce v rušňovom depe Prešov a, samozrejme, presunuté do rušňového depa Humenné. K tomu ešte 23. 8. 2007 sa na ministerstve dopravy uskutočnilo stretnutie zástupcov ministerstva, spoločnosti Cargo, ZSSK Slovensko osobnej a so zástupcami zamestnancov rušňového depa Prešov, na ktorom tiež bola prerokovaná daná problematika a z tohto stretnutia vyplynulo, že uzatvorenie rušňového depa Prešov sa odloží až do vykonania poslaneckého prieskumu poslancov Národnej rady Slovenskej republiky, ktorý sa aj uskutočnil 3. 10. 2007. Ja takisto to, čo som sľúbil tomu pánovi v médiách, to je pravda, že prehodnotím tento zámer. Na mojej úrovni 15. 10. 2007 som si predvolal na rokovanie k danej veci predsedu predstavenstva a generálneho riaditeľa Železničnej spoločnosti Cargo s ďalšími dvomi členmi vrcholového manažmentu z Carga a tak, ako som sľúbil, dôsledne som analyzoval a takisto prehodnotil zámer zrušenia depa v Prešove. Na záver som však skonštatoval, že postup Železničnej spoločnosti Cargo je správny. Verte mi, že ani vo sne by mi nenapadlo rušiť nejaké depo, keby tam bola práca a toto depo by nevytváralo značnú stratu. Nie je jednoduché získať prácu pre takéto úzko špecializované pracoviská, akými sú rušňové depá a v prípade neriešenia tejto situácie by som vlastne znevýhodňoval ostatných pracovníkov spoločnosti Cargo, pretože napríklad tých 61 mil., o ktorých som pred chvíľou hovoril, a súčasné úspory by museli znášať najmä v osobných nákladoch všetci ostatní pracovníci, čo by zase znížilo ich potrebné nároky. Takisto bola predložená do výboru pre hospodársku politiku Národnej rady 31. 12. správa, informácia o tom, ako bola doriešená zamestnanosť zamestnancov terajšieho rušňového depa v Prešove a ako bolo naložené s uvoľnenými priestormi a celým strediskom rušňového depa Prešov. Taktiež v termíne do 31. 1. požiadal výbor hospodársky riaditeľa spoločnosti Cargo predložiť stratégiu rozvoja spoločnosti Cargo na obdobie minimálne päť rokov s poukázaním na možné riziká. Z obidvoch týchto materiálov v stručnosti vytiahnem závery. Stav riešenia zamestnancov terajšieho rušňového depa v Prešove je taký, že Cargo vydalo k riešeniu rušňového depa Prešov organizačnú zmenu, ktorá je účinná od 1. 2. 2008. Z dôvodu dodržania zákonom stanovených postupov sa prvé pracovnoprávne pohovory začali uskutočňovať v polovičke decembra 2007. Táto zmena sa dotýka 120 funkčných miest, z toho 2 miesta sú vykázané ako neobsadené, to znamená, 118 funkčných miest. Z uvedeného počtu podľa súčasného stavu skončí pracovný pomer v spoločnosti Cargo 39 zamestnancov a 79 zamestnancov bude presunutých alebo sa momentálne presúva na iné pracoviská, či už na rušňové depo v Humennom alebo na iné pracoviská v okolí Košíc, kde Cargo má svoje pozície. To znamená, tých 39 pracovníkov odmietlo ponúkanú prácu, t. j., že ani jeden pracovník rušňového depa Prešov neodišiel bez toho, že by mu bola ponúknutá náhradná práca, ktorú následne odmietol. Takisto bola spracovaná stratégia Železničnej spoločnosti Cargo a táto bola predložená predsedovi výboru Národnej rady pre hospodársku politiku dňa 18. 1. 2007. K rušňovému depu Prešov len toľko. Čiže zhodnotil som to, že dochádza k značným finančným úsporám, neboli postihnutí pracovníci tým, že by boli prepustení, boli len tak, že nereflektovali na ponúkanú prácu. Ja si myslím, že aj Cargo, hoci je 100-percentnou akciovkou štátu, sa musí riadiť efektívne a jednoducho nie je momentálne iná cesta, aby rušňové depo v Prešove vykazovalo tie straty, ktoré dosiaľ vykazovalo. V prípade, že by sme našli hocijakú inú prácu, o čo sa snažíme, aby sme naplnili hociktoré depo, lebo tých dep je ešte podstatne viac a obdobné problémy máme aj v tých iných niektorých. Takže veľmi radi budeme, aby depo fungovalo, aby si zarobilo na seba, aby tam všetci pracovníci chodili do práce pre zmysel pre prácu a nielen pre nejaké naťahovanie času. Ďakujem.