D. Čaplovič, poslanec: (2003-09-09):
Po prvé. V čom spočíva jeho neeurópskosť. Opakovane zavádza do stredoeurópskeho priestoru práve Európou odmietané či odmietnuté a na smetisko dejín vyháňané nemoderné organizovanie či riadenie spoločnosti na etnickom princípe. Ignoruje fakt, že po vstupe Slovenskej republiky a Maďarskej republiky do Európskej únie nebude táto univerzita štandardná, považujem ju za provinčnú v tomto priestore,  je neporovnateľná s okolitými univerzitami, predovšetkým Maďarskej republiky. Bude tým aj okrajová, pretože záujemcovia o štúdium v maďarskom jazyku budú mať k dispozícii blízke, skutočne európske, renomované a vo svete akceptované univerzity, konkrétne Maďarsko. Dokonca budú mať možnosť študovať hungaristiku naďalej na Filozofickej fakulte Univerzity Komenského a pevne verím, že aj pedagogické a kulturologické smery na pripravovanej Fakulte stredoeurópskych štúdií pri Univerzite Konštatína Filozofa v Nitre, ktorá má už v tejto oblasti vyprofilované odborné, vedecké a pedagogické zázemie a už dnes poskytuje a bude, samozrejme, pevne verím aj poskytovať spoluobčanom, priateľom maďarskej národnosti adekvátne, zodpovedajúce pedagogické, kulturologické a osvetové vzdelanie. Kladiem si tiež otázku, či nie je dôvodom vzniku uvedenej periférnej univerzity aj vytvorenie teplých miest pre niektorých terajších poslancov Strany maďarskej koalície. Precedensom v tomto zmysle bolo zriadenie Slovenskej zdravotníckej univerzity v minulom parlamente na politickú objednávku pánov Šagáta, Rakúsa a Kováča a viete, kde títo páni poslanci či bývalí ministri teraz pracujú. (Potlesk.) Prečo neodbornosť? O zriadení univerzity sa rokuje bez stanoviska Akreditačnej komisie vlády Slovenskej republiky. Napriek tomu, napriek tomu, že pán premiér v priamom prenose občanom Slovenskej republiky na tlačovej konferencii SDKÚ sľúbil, že sa vo vláde bude rokovať o zriadení Univerzity Jánosa Selyeho v Komárne až po vyjadrení Akreditačnej komisie a v tom zmysle, či zodpovedá kritériám na jej plnohodnotnú, vzdelávaciu, ale, samozrejme, aj kultúrnu existenciu, na pôsobenie zodpovedajúce medzinárodným normám a domácej legislatíve, pre výchovu študentov, ktorí sa uplatnia nielen na úzko etnickom vymedzenom regióne či teritóriu, ale na celom území suverénneho štátu Slovenskej republiky, ale aj celej Európe. Prečo izolacionistický a dezintegrujúci charakter. Nielenže bude trochu v tejto časti pôsobiť odnárodňujúco na  Slovákov, ktorí žijú na tomto zmiešanom jazykovom území v okolí Komárna, ale aj vo vzťahu k spoluobčanom maďarskej národnosti nevytvorí kvalitné predpoklady. Je pravda, že vo vzťahu k občanom maďarskej národnosti umožní na tejto verejnej vysokej škole študovať väčšinovo v maďarskom jazyku, a tým dovŕši jazykovú izoláciu vo vzdelávaní od základnej školy cez stredné školy až po vysoké školy, slovom od materskej školy po univerzitu. Napriek tomu, že majú všetky možnosti pri zvládnutí v Európe a v štandardoch uvádzaného oficiálneho alebo v našom prípade štátneho či úradného jazyka a menšinového na druhej strane, t. j. materinského jazyka a ďalších vzdelanostných predpokladov, študovať na univerzitách v Slovenskej republike, ale aj v Maďarskej republike a v prípade zvládnutia svetových jazykov na európskych a svetových univerzitách a vysokých školách. Ďalšie problematické aspekty zriadenia univerzity. Predkladaný návrh zákona nezodpovedá kvalitatívnym kritériám, východiskám pre samotné zriadenie takejto univerzity. Mne pán podpredseda vlády Pál Csáky sľúbil v rozhovore, že tu vlastne zavedú štandardný prístup, že konečne bude najprv vyjadrenie Akreditačnej komisie vlády a potom sa dostane tento materiál aj do vlády, aj do parlamentu. Nie je mi jasné, či garanti jednotlivých odborov aj zo zahraničia budú pôsobiť ako profesori na plný, t. j. stopercentný úväzok, či navrhovaní garanti zo Slovenskej republiky budú spĺňať kvalifikačné kritériá, to znamená buď univerzitný profesor, respektíve docent a doktor vied. Moje pochybnosti sú najmä vo vzťahu k dvoch fakultám, pedagogickej a ekonomickej fakulte. Ďalej sa mi zdá problematické zdôvodnenie vzniku ekonomickej fakulty, ktoré nezodpovedá v podstate záväzku, ktorým sa Slovenská republiky zaviazala pod č. 588/2001 Z. z. článku z Charty menšinových a regionálnych jazykov, konkrétne článku 8 ods. 1 písm. e) a i), ktorý sa vzťahuje na prípravu pedagógov, teológov, kultúrnych a osvetových pracovníkov bez ujmy na výučbe v úradnom jazyku s tým, že väčšina predmetov vrátane profilových sa zabezpečuje v menšinovom jazyku pri rešpektovaní právnych noriem Slovenskej republiky v oblasti vysokého školstva. Nič sa tam nehovorí o ekonómoch, ktorí priamo nemajú byť pedagógmi, nemajú byť teológmi, kultúrnymi a osvetovými pracovníkmi. Návrh na zriadenie Univerzity Jánosa Selyeho v Komárne jednoznačne teda nerešpektuje ustanovenie § 82 ods. 2 písm. d) zákona č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách, t. j., ako som už spomínal, že Akreditačná komisia sa vyjadrí o návrhu na zriadenie, zlúčenie, splynutie, rozdelenie, zrušenie, zmenu názvu alebo sídla verejnej vysokej školy. Ďalej. Ak by aj návrh na zriadenie univerzity napokon prešiel, domnievam sa, že nemôže na základe tohto návrhu, ktorý je tam spracovaný, niesť názov univerzita. Môže byť vysoká škola, aké poznáme tisíce aj v európskom priestore, aj v Spojených štátoch amerických. A v podstate ide o to, že tým nespĺňa požiadavku § 2 ods. 14 citovaného zákona. A citujem presne, že: „Univerzitné vysoké školy,“ samozrejme sa to týka aj niektorých našich slovenských univerzít, „poskytujú vzdelávanie študijných programov všetkých troch stupňov s významným podielom študijných programov druhého stupňa a študijných programov tretieho stupňa, to znamená doktorandského štúdia. Študijné programy uskutočňujú v nadväznosti na svoje činnosti v oblasti vedy, techniky alebo umenia a v súlade s aktuálnym stavom a rozvojom týchto oblastí. Slovo univerzita, prípadne z neho odvodené tvary slov, môžu mať vo svojom názve len univerzitné vysoké školy.“ Toľko citujem paragraf tohto zákona. Práve zámery výskumnej, vývojovej, umeleckej a ďalšej tvorivej činnosti, keď sa už máme vyjadrovať aj k odbornej veci, predovšetkým v parlamente k odbornej, nie pod vplyvom politickým, sú prezentované veľmi všeobecne. Ja som si ich dôsledne preštudoval. Nejasne a ako vedec tvrdím, že vedecky netransparentne. Ekonomická fakulta. Citujem, páni, čo to znamená? To robí skoro takmer každá fakulta, ale to nemá uvedené ako základný bod výskumu. Konkrétne: mapovanie a identifikácia rozvojového potenciálu ekonomiky regiónov pri transformácii krajín strednej Európy do štruktúry Európskej únie. Nuž po 1. máji 2004, neviem, čo sa bude v tejto oblasti robiť. Pedagogická fakulta. Vplyv slovenského jazyka na používanie maďarského jazyka v jazykovo zmiešaných oblastiach v Slovenskej republike so zvláštnym zreteľom na odborný jazyk spoločensko-vedných a prírodovedných disciplín. Tieto problémy študujú  občania maďarskej národnosti a majú možnosti sa s nimi zaoberať aj na Univerzite Konštantína Filozofa, ale, samozrejme, aj na Filozofickej fakulte v Bratislave. Myslím si, že je to na vedecké profilovanie univerzitného vzdelania málo. Podobne je to aj vo vzťahu k jednotlivým študijným programom. Keďže ide o budúcu verejnú vysokú školu, podčiarkujem verejnú vysokú školu, ako tu uviedol aj pán minister, prečo sa v paragrafovom znení § 2 neuvádza na prvom mieste ako vyučovací jazyk, jazyk oficiálny, slovenský, potom až jazyk maďarský a iné jazyky, keďže v zákone o štátnom jazyku Slovenskej republiky č. 270/1995 Z. z. § 3 ods. 1 je nasledovná dikcia: „Štátne orgány a štátne organizácie, orgány územnej samosprávy a orgány verejnoprávnych ustanovizní pri výkone svojich pôsobností povinne používajú štátny jazyk na celom území Slovenskej republiky“ a vychádzajúc zo zákona o vysokých školách tam patria aj verejné vysoké školy, z nového vysokoškolského zákona § 5,  citujem v ods. 1: „Verejná vysoká škola je verejnoprávna a samosprávna inštitúcia.“ Dôvodová správa zákona vyznieva tak, akoby občania maďarskej národnosti nemohli absolvovať vysokoškolské vzdelanie na akejkoľvek verejnej vysokej škole Slovenskej republiky, akoby ich hlásenie sa k maďarskej národnosti na Slovensku, ten, kto to nepozná a po prvýkrát by to začal čítať, tak by si mohol myslieť, malo vplyv na prijímací pohovor. Úmyselne sa obchádza potreba absolventa ktorejkoľvek strednej školy na území Slovenskej republiky, ovládať na požadovanej úrovni úradný, respektíve oficiálny jazyk, t. j. slovenčinu. Pripomínam navrhovateľom, že príslušníkmi reformovanej cirkvi na Slovensku sú aj Slováci, ktorí neovládajú maďarský jazyk. Aj vo vzťahu k minulosti, ale aj vo vzťahu k prítomnosti tí, čo sa smejú, o tejto skutočnosti napísal veľmi zaujímajú štúdiu o slovenských kalvínoch univerzitný profesor Branislav Varsík, dovolím si navrhnúť tým, ktorí sa zasmiali, túto štúdiu kvalitne preštudovať. Vznik ekonomickej fakulty je podmienený aj skutočnosťou, že na pôde mesta Komárno pôsobí detašované pracovisko Ekonomickej univerzity z Budapešti. Neviem, či má vyjadrenie Akreditačnej komisie vlády Slovenskej republiky a, samozrejme, aj súhlas vlády Slovenskej republiky. Zrejme aj tu kdesi pramení jeden z dôvodov, prečo sa odmieta čakať na jej vyjadrenie vo vzťahu k Univerzite Jánosa Selyeho v Komárne, prečo sa de facto už vopred ignoruje jej profesionálne stanovisko, myslím konkrétne Akreditačnej komisie vlády. A na úplný záver mi dovoľte jednu perličku, ktorá má výpovednú hodnotu o hlavných motívoch vzniku univerzity. Má niesť meno Jánosa Selyeho. Nuž vážení, ide tu o zámerné falzum, pretože tento významný vedec sa narodil 26. januára 1907 len neďaleko Komárna  vo Viedni a vy tam uvádzate v Komárne. Bol pokrstený ako Hans. V matrike je zapísaný ako Hans. Píše si Hugo, Hans Hugo Bruno Selye. A uvádza sa ako rakúsko-uhorský endokrinológ, v detstve vyrastajúci aj v Komárne, pri drvivej väčšine odborných citácií, mám to od našich kolegov z Akadémie vied, ktorí robia v endokrinológii európsky výskum, je použité meno Hans a pozrite si špeciálne vedecký citačný index na webovej stránke svetovej vedy: citácii 1026. Skláňam sa pred takýmto vedcom v počte citácií pod menom Hans Selye, len 13 citácií pod menom János, a to v prepisových citáciách z niektorých maďarských vedeckých časopisov. (Potlesk.) Nuž a navyše on sám sa podpisoval ako Hans Selye. Neviem, či poznáte tú prácu, ktorá vyšla v roku 1968 v preklade „Teória stresu“ na Slovensku, tam máte jeho faksimile, teda jeho rukopis. Napokon už dnes v Komárne pôsobí gymnázium s vyučovacím jazykom maďarským, ktoré má prepožičaný čestný názov Hansa, nie Jánosa Selyeho, pozrite si zriaďovaciu listinu tohto gymnázia, keď sa premenovalo v rokoch 1992 alebo 1993. Podobne, ako tam pôsobí gymnázium s vyučovacím jazykom slovenským s čestným názvom Viliama Šuleka. Je nám aj z minulosti dobre známy, ctené dámy, vážení páni, akýsi maďarský zvyk, nechcem povedať, že zlozvyk, privlastňovať si osobnosti v strednej Európe z okolitých národov a pomaďarčovať ich mená. Omen nomen, ako sa hovorí. Takto sa prezradili osnovatelia Univerzity Jánosa Selyeho, keď do samotného názvu univerzity zakódovali jej hlavný cieľ Jánov a Hansov meniť na Jánosov. Z uvedeného dôvodu predkladám Národnej rade v zmysle rokovacieho poriadku Národnej rady § 73 ods. 3a, aby Národná rada prijala nasledovné uznesenie, že Národná rada Slovenskej republiky vracia návrh zákona jeho navrhovateľovi na dopracovanie. Zdôvodnenie: Predkladaný vládny návrh zákona obsahuje viaceré nedostatky zásadného charakteru, z ktorých spomeniem najmä, že nerešpektuje ustanovenie § 82 ods. 2 písm. d) zákona č. 131 o vysokých školách, t. j. že Akreditačná komisia sa vyjadruje o návrhoch na zriadenie, zlúčenie, splynutie, rozdelenie a tak ďalej a tak ďalej, čo sa týka verejnej vysokej školy, ďalej, že nespĺňa požiadavky v zdôvodnení a v materiáloch, podľa ktorých by mohla zriaďovaná verejná vysoká škola niesť názov univerzita, a to podľa § 2 ods. 14 citovaného zákona, a napokon nepoužíva pre čestný názov skutočné meno Hansa Selyeho. Toľkoto môj návrh a veľmi vás pekne prosím, kto je to János Selye vo svete? Ale keď to bude Hans Selye, tak bude vedieť celý svet, že sa volá táto univerzita po tomto významnom svetovom vedcovi, ktorý má iste aj rodinné korene s maďarskými spoluobčanmi. Ďakujem vám za pozornosť (potlesk) a návrh na uznesenie predkladám pánovi spravodajcovi. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Faktická poznámka pani poslankyňa Erzsébet Dolník. Uzatváram možnosť hlásiť sa s faktickými poznámkami. Pani poslankyňa, máte slovo. E. Dolník, poslankyňa: Ďakujem pekne. Keďže pána kolegu Čaploviča považujem za veľmi vzdelaného a inteligentného človeka, predpokladám, že sám vie, že to, čo povedal ako argumenty, respektíve uviedol ako argumenty proti založeniu univerzity Jánosa alebo Hansa Selyeho - ako sa mu to páči -, sú minimálne diskutabilné a pre krátkosť času dve minúty nie je možné na ne všetky odpovedať. Je to skutočne demagógia, pokiaľ ako vedec má takýto názor, ja som z toho veľmi smutná. Dve, tri vety predsa len ako poznámky. Rada by som uviedla len jeden dôležitý argument. Ak Maďarov na Slovensku je približne 10 percent, myslím si, že tých 10 percent má rovnaké právo na vzdelanie vo vlastnom materinskom jazyku ako tých zvyšných 90 percent. To je zásada. Druhá vec, ktorú by som sa chcela spýtať, prečo sa neozývali vtedy, keď sa jedným šmahom zmenili vysoké školy na univerzity bez Akreditačnej komisie a bez všetkého a z ničoho nič vyrástlo tu množstvo univerzít. Teraz ide o jednu jedinú univerzitu. Ďalej by som sa ho chcela spýtať, ak maďarská univerzita je neprijateľná pre Európsku úniu, keďže ide o etnický princíp, tak potom čo s národnými štátmi a národnoštátnymi záujmami, ktoré sa tu tak neustále skloňujú? A posledná poznámka. Ak plnil stranícku úlohu, tak ho chápem. Ak nie, ak je to jeho vlastný názor, tak som z toho minimálne smutná. Ďakujem. (Potlesk.) Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Pán poslanec Čaplovič, môžete reagovať na faktickú poznámku.