Mikloš, Ivan, podpredseda vlády a minister financií SR (2011-10-18):
Ďakujem pekne. Vážený pán podpredseda, pán predseda, vážené panie poslankyne, páni poslanci. Dovoľte mi k tomuto návrhu zákona úvodom predoslať, že fiškálnu decentralizáciu, ktorú zaviedla do života druhá vláda Mikuláša Dzurindu, považujem za veľmi úspešnú a prospešnú reformu. Došlo pri nej k výraznej decentralizácii moci. Vláda sa dobrovoľne vzdala mnohých svojich kompetencií v prospech samosprávy, vrátane rozhodovania o pomerne veľkom objeme peňazí. Po niekoľkých rokoch je jasné, že to bola veľmi významná zmena k lepšiemu, zmena v prospech občanov. Aj dobré veci, úspešné reformy nevynímajúc, však je potrebné časom aktualizovať a doladiť, aby čo najlepšie zodpovedali prítomnosti a aby mohli úspešne pokračovať ďalej. Pretože vláda prichádza s návrhom na úpravu fiškálnej decentralizácie vo forme návrhu zákona o rozpočtovom určení výnosu niektorých daní územnej samospráve. V porovnaní so samotným zavedením fiškálnej decentralizácie ide iba o malé doladenie systému, ktoré nemení nič podstatné na rozdelení kompetencií. Podstatou návrhu zákona je rozšírenie okruhu podielových daní z jednej dane, dane z príjmov fyzických osôb, na základné daňové príjmy verejnej správy alebo inak povedané, kým v súčasnosti dostávajú samosprávy 93,8 percenta dane z príjmu fyzických osôb, od budúceho roka budú dostávať 13 percent výnosu všetkých daní, to znamená mix daní. Mení sa spôsob výpočtu daňových príjmov. Celkom jednoznačne sa však nič nemení na podstate systému fiškálnej decentralizácie. Daňové príjmy štátneho rozpočtu vzrástli od roku 2005 do roku 2011 o 19,8 percenta. Na rozdiel od rastu daňových príjmov územnej samosprávy, ktoré vzrástli o 34,8 percenta, teda omnoho výraznejším tempom. Návrh zákona má za cieľ aj úpravu deficitu verejnej správy v roku 2012 prostredníctvom zvýšenia príjmov štátneho rozpočtu. Dopad je kvantifikovaný vo výške 248 miliónov eur pre štátny rozpočet a mínus 248 miliónov eur pre územnú samosprávu. Z toho obce mínus 186 miliónov a vyššie územné celky mínus 62 miliónov. Uvedený návrh napriek tomu znamená medziročné zvýšenie príjmov územnej samosprávy z podielových daní v roku 2012 o 3 percentá. Je potrebné zdôrazniť, že vláda výrazným spôsobom ozdravuje verejné financie. Rozpočtový deficit sa medzi rokmi 2010 až 2013 má znížiť z takmer 8 percent na menej ako 3 percentá HDP. Ozdravenie verejných financií nie je možné uskutočniť bez spoluúčasti samospráv, obcí, miest a vyšších územných celkov. Územná samospráva s výdavkami prevyšujúcimi štyri miliardy eur je totiž významnou položkou verejných financií. Ak by sa model financovania samospráv nezmenil, ich výnos podielových daní by medziročne v roku 2012 oproti roku 2011 vzrástol o 18,6 percenta. Nové parametre sú nastavené tak, že v roku 2012 by samosprávy mali dostať o 3 percentá viac ako v tomto roku. Iste, nepochybujeme spolu asi o tom, že na užitočné projekty by sa dalo minúť aj oveľa viac peňazí a chápem aj to, že mnohí starostovia, primátori, župani nedokážu v plnej miere naplniť sľuby, ktoré dali svojim voličom. Avšak v dnešnej čase obrovskej neistoty ohľadom ekonomického vývoja v celom svete, v čase hroziacej hospodárskej recesie, považujem trojpercentný medziročný rast za primeraný, a dokonca vyšší, ako bol rast u štátu a štátnej správy. Ak nechceme, aby Slovensko kráčalo gréckou cestou, musíme v týchto ťažkých časoch šetriť a šetriť musia všetky zložky verejných financií. Základnou výhodou nového systému z pohľadu samospráv by mala byť jeho stabilita. Historické údaje jasne ukazujú, že výnosy dane z príjmov fyzických osôb sú mimoriadne citlivé na vývoj ekonomiky. V dobrých časoch výnosy prudko rastú, ale v časoch krízy prudko klesajú. Mix daní je preto oveľa stabilnejší, je to pre samosprávy dobrá správa. Rast v dobrých časoch bude zrejme nižší, nie taký prudký, ale v časoch hospodárskeho útlmu nebude zase taký prudký a taký citeľný pokles a prepad príjmov. A žiaľ, v najbližších rokoch európsku ani slovenskú ekonomiku vysoké rasty z polovice predchádzajúceho desaťročia ani zďaleka nečakajú. Väčšia stabilita preto bude znamenať pre samosprávy možnosť lepšie plánovať svoje aktivity. Trojpercentný nárast tiež zabezpečí, že samosprávy nebudú musieť žiadať o pomoc centrálnu vládu tak, ako to bolo v rokoch 2009 a 2010. Nový systém je teda spravodlivejší a férovejší. Daňové príjmy vlády a samospráv budú rásť rovnako rýchle. Centrálna vláda už nebude môcť používať argument o prebytku zdrojov v samospráve na presun ďalších a ďalších kompetencií. Tento trend uplynulých rokov som vždy považoval za škodlivý. Aj preto si myslím, že zavedenie mixu daní, by malo tomuto nezdravému trendu výraznejšie brániť. Máme za sebou veľmi intenzívnu komunikáciu so zástupcami samosprávy. Chápem, že každá navrhovaná zmena vyvoláva otázniky a neistotu. Som ďalej pripravený s predstaviteľmi samospráv intenzívne komunikovať a spoločne hľadať najlepšie riešenia, ale som tiež presvedčený, že navrhovaná zmena a úprava je zmenou k lepšiemu aj pre samosprávy. Ďakujem pekne.