P. Hrušovský, podpredseda NR SR: (2001-10-23):
Nech sa páči, pán poslanec, máte slovo. P. Bohunický, poslanec: Vážená Národná rada, vážený pán podpredseda, vážený pán minister, budem hovoriť o dvoch navzájom súvisiacich veciach, o ľuďoch a o dohode.  Najprv o ľuďoch. Obyvatelia obcí z okolia 30 kilometrov od jadrovej lokality, zamestnanci v jadrovej energetike boli pri riešení problémov a presadzovaní oprávnených nárokov týkajúcich sa jadrovej energetiky veľmi tolerantní a citliví. Uvedomovali si, že výroba jadrovej energie a jadrová bezpečnosť potrebuje disciplínu. Preto často podriadili svoje záujmy tejto základnej poučke. Tolerantnosť obyvateľov a pracovníkov má však svoje medze. Tieto medze boli, zdá sa, prekonané 10. októbra 2001, keď bolo ad hoc a veľmi rýchlo zvolané zhromaždenie pracovníkov, zamestnancov, odborárov, odborníkov jadrovej energetiky a obcí, zástupcov obcí, starostov z regiónu Jaslovské Bohunice. V histórii po prvýkrát sa dokázala spojiť samospráva pracujúcich v podobe zamestnancov reprezentovanými odbormi a samospráva obcí v podobe ich zástupcov, starostov, pretože cítili sa byť ohrození. To ohrozenie bola rámcová dohoda, o ktorej sa hovorilo v rôznych súvislostiach a o ktorej boli pochybnosti. V petícii zo zhromaždenia účastníci požiadali, aby sa postupom a súčasným stavom podpisu rámcovej dohody komplexne zaoberala Národná rada Slovenskej republiky. Aj preto som naozaj rád, že sa informácia a následná rozprava o tomto bode dostala na dnešnú 52. schôdzu Národnej rady Slovenskej republiky. Verte mi, že to nie je zbytočne stratený čas. V druhej časti chcem hovoriť o rámcovej dohode. Spomeniem niektoré body pripomienkového konania, teda postupu vlády, Slovenských elektrární a iných dotknutých inštitúcií. Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky listom z 21. 5. 2001 zaslalo na Slovenské elektrárne návrh rámcovej dohody medzi vládou Slovenskej republiky a Európskou bankou o pomoci pri vyraďovaní Jadrovej elektrárne V1 v Jaslovských Bohuniciach. V Slovenských elektrárňach bol návrh pripomienkovaný štyrmi útvarmi, k návrhu sa vyjadrili Slovenské elektrárne Bohunice a závod vyraďovania  Jaslovské Bohuni-ce. Pripomienky k návrhu rámcovej dohody medzi Slovenskou republikou a Európskou bankou boli zaslané na ministerstvo hospodárstva 21. 6. 2001.  Pripomienky slovenskej strany k návrhu rámcovej dohody boli prerokované medzi pracovníkmi Európskej banky a zástupcami Slovenskej republiky. Rokovanie viedlo Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky za účasti zástupcov ministerstva zahraničných vecí a Slovenských elektrární. Záverečné medzirezortné  pripomienkové konanie siedmej verzie návrhu rámcovej dohody sa uskutočnilo 11. 9. 2001. Podľa informácie  zástupcov Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky bol tento text odsúhlasený zástupcami Európskej banky, takže proces pripomienkovania a vyjednávania možno považovať za ukončený. Európska banka požadovala, aby Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky potvrdilo, že rámcová dohoda má charakter vládnej zmluvy podpisovanej povereným členom vlády a aby vláda Slovenskej republiky prijala memorandum k rámcovej dohode, v ktorom sa zaväzuje  k jej realizácii. Po prerokovaní 11. 9. 2001 zostali otvorené nasledovné otázky. Po prvé, charakter rámcovej dohody medzi Slovenskou republikou a Európskou bankou z hľadiska medzinárodného práva. Podľa názoru Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky uvedená dohoda nie je medziná-rodnou  zmluvou, pretože Európska banka ako multilaterálna banka nie je subjektom medzinárodného práva. Ministerstvo zahraničných vecí  Slovenskej republiky naopak tvrdí, že je to medzinárodná zmluva, pretože Európska banka má podľa článku 32 dohody o založení banky charakter medzinárodnej banky a viaceré vlády zmluvu s Európskou bankou  uzatvorili, napríklad Veľká Británia, Litva, Bulharsko, Ukrajina. Bolo dohodnuté, že predkladatelia zmluvy zabezpečia do rokovania vlády Slovenskej republiky stanovisko Európskej komisie. Chcem sa spýtať Národnej rady, ako je možné, že sa siedma verzia dostane na stôl a nie sú vyjasnené takéto závažné skutočnosti charakteru zmluvy. Druhým nevyriešeným problémom boli daňové úľavy a platenie dane z pridanej hodnoty.  Podľa Ministerstva financií Slovenskej republiky granty z fondu  spadajú pod vyhlášku o zahraničnej pomoci. V súlade s ňou je príjemca povinný zaplatiť dane a na základe potvrdenia Ministerstva financií Slovenskej republiky, že išlo o grant, si uplatní vrátenie dane. Každý príjemca si musí alokovať príslušné finančné prostriedky. V prípade, že rámcová dohoda nie je medzinárodná zmluva, je celý postup sproblematizovaný a poľa názoru ministerstva financií by bolo potrebné uzatvárať bilaterálne zmluvy s jednotlivými prispievateľmi do fondu.  Tu je druhá závažná skutočnosť, že ani charakter a spôsob financovania vlastne v čase, keď prichádzalo ku koncu zmluvy, nebol vyjasnený. Tretím problémom bolo zriadenie takzvanej projektovej riadiacej jednotky na Ministerstve hospodárstva Slovenskej republiky. Podľa rámcovej dohody a podľa grantovej dohody je každý príjemca grantu povinný zriadiť projektovú riadiacu jednotku za účelom riadenia, koordinovania a monitorovania projektov. Okrem toho sú návrhy na zriadenie podobnej jednotky, respektíve referátu i na ministerstve hospodárstva za účelom  celkového koordinovania jednotlivých príjemcov, zabezpečenia kontroly štátu a realizácia administratívnych činností spojených napríklad s požiadavkami  príjemcov na vrátanie dane.  Zriadenie projektovej riadia-cej jednotky na ministerstve hospodárstva však môže vyvolať požiadavky na Slovenské elektrárne, a. s., napríklad dodatoční pracovníci, a odčerpať vlastné finančné prostriedky z grantov. Čiže nebolo doriešené ani nebol doriešený ani spôsob koordinácie medzi ministerstvom hospodárstva, Slovenskými elektrárňami a vlastne dotknutým konečným príjemcom grantu  - jadrovou elektrárňou V1. V siedmej verzii rámcovej dohody medzi Slovenskou republikou a Európskou bankou boli akceptované  pripomienky Slovenských elektrární týkajúce sa spresne-nia termínov. Časť pripomienok týkajúcich sa spolufinancovania bola vyriešená na stretnutí s predstaviteľmi Európskej banky. Z pripomienok ale neboli akceptované dve, podľa  môjho  názoru, najzávažnejšie. Závažným faktom sa javí skutočnosť, že Slovenská republika sa zaviazala uzavrieť a vyradiť z prevádzky prvý a druhý blok Jadrovej elektrárne Bohunice, a to napriek tomu, že EBO ako odštepný závod Slovenských elektrární  nie je štátnym podnikom. Zakladateľom Sloven-ských elektrární, akciová spoločnosť, je Fond národného majetku Slovenskej republiky, ktorý však nie je štátnym orgánom. Jediným spojivom medzi štátom a Slovenskými elektrárňami,  a. s., je mandátna zmluva uzatvorená medzi Fondom národného majetku Slovenskej republiky a Ministerstvom hospodárstva Slovenskej republiky a na základe ktorej je Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky poverené výkonom práv a povinností akcionára v Slovenských elektrárňach, akciová spoločnosť. Táto skutočnosť  nie vždy dobre funguje, nefungovala dobre ani za pána Miháleka, predsedu dozornej rady Slovenských elektrární a podľa môjho názoru  nefunguje v niekto-rých prípadoch dobre ani za predsedovania dozornej rady súčasného predsedu pána Ondreja Studenca. Je to prinajmenšom sporná vec, ktorá bude musieť byť vyriešená  s ohľadom na status spoločnosti Sloven-ských elektrární, akciová spoločnosť. Upozorňujem, že sa to týka, ak to nie je v rozpore  s odsekom 4 článku 20 Ústavy Slovenskej republiky. Myslím si, že táto závažná skutočnosť mala byť pred dohodou veľmi jemne, citlivo a jasne posúdená. Druhou pripomienkou, ktorá nebola akceptovaná, je posledný odsek c) časti 4 v znení Slovenská republika prijme všetky potrebné opatrenia na implementáciu energetickej politiky, aby splnila záväzok Slovenskej republiky ku konečnému odstaveniu jadrovej elektrárne V1 bloky 1 a 2 v rokoch 2006 a 2008 a následnej likvidácie týchto blokov. Je podstatný záväzok, ktorý je možné dať až po dohodnutí akceptovateľných pripomienok tvorby a čerpania fondu. Zástupcovia Slovenských elektrární na rokovaniach medzirezortnej komisie na tento problém opakovane upozorňovali a zdôvodnili, že predčasné odstavenie jadrových elektrární podľa vyčíslenia Slovenských elektrární spôsobí straty pre Slovenskú republiku vo výške 48 až 59 mld. Sk. Čiže tieto dve  základné veci a pripomienky Slovenských elektrární neboli akceptované. Opomeniem teraz nesúlad medzi ministerstvom spravodlivosti, ministerstvom financií, ministerstvom zahraničných vecí, a teda prácou vlády v zbore, ale minimálne nemôžem opomenúť stanoviská odborníkov zo Slovenských elektrární, ktoré boli účastní pripomienkového konania a ktorí na niektoré  súvislosti zmluvy upo-zorňovali. Vážená Národná rada hovoril som o dvoch súvislostiach, o ľuďoch,  občanoch a odborníkoch Slovenských elektrární a o dohode a jej dopade na región Jaslovské Bohunice. Medzi týmito dvoma vecami sú priame vzťahy. Chcem v závere požiadať Národnú radu Slovenskej republiky a vládu Slovenskej republiky, aby sme týmto vzťahom venovali ďalej pozornosť v prospech Slovenskej republiky. Ďakujem.