J. Tkáčová, poslankyňa: (2006-08-03):
A teraz konkrétne k niektorým politikám. Vláda chce nalievať do poľnohospodárstva viac peňazí, vo forme dotácií, vo forme štátnej pomoci, nakoľko podľahla mylnému presvedčeniu, že peniazmi môže posilniť konkurencieschopnosť farmárov. Ale to je cesta do pekla. Takáto podpora nie je stimulujúca. Netlačí na zvyšovanie kvality, efektivity, kreativity. Subjekt sa spolieha na ochrannú ruku štátu. Bude vláda dotovať priamymi platbami na plochu, alebo jednotnou platbou na farmu? Bude sa rozhodovať o potrebách trhu od stola, alebo zostane táto sloboda farmárom. Obávam sa, že presne k regulácii od stola smerujete. Dôkazom toho je aj zámer uvedený v ďalšej časti, uprednostňovať niektoré čiastkové oblasti v poľnohospodárstve, napríklad živočíšnu výrobu alebo zeleninárstvo. Nástroje poľnohospodárskej politiky chce okrem iného vláda využiť na znižovanie výrobných nákladov. Chcem sa opýtať, ktoré náklady a akým spôsobom chce vláda znižovať. Materiálové náklady, ceny strojov, technológií, ceny služieb, tie plne fungujú na trhovom princípe, prichádza teda do úvahy iba regulácia alebo dotovanie, to znamená prejedanie verejných peňazí. Ceny energií, tepla, plynu? Tie spadajú do kompetencie regulačných úradov. Chce vláda vstupovať do kompetencií týchto úradov? Cena pôdy a nájomného za pôdu dlhodobo stúpa, pretože ľudia si začínajú uvedomovať hodnotu pôdy. Alebo znižovaním ceny práce? Však svojím programom štartujete rázne zvyšovanie pracovných nákladov. Nákladov na pracovníka. Zámerom vlády je aj uplatňovať princíp, znečisťovateľ platí, čiže nijaká forma ekologickej dane, čo pocítia v nákladoch, samozrejme, aj pestovatelia, ktorí používajú priemyselné hnojivá, pesticídy, aj chovatelia hospodárskych zvierat. Tak ktoré náklady? A ako chce vláda znižovať? Pán predseda vlády, skutočne by som na vašom mieste bola opatrná pri vyjadreniach o cenách a nákladoch, lebo evidentne zatiaľ nechcete alebo možno neviete akceptovať základné pravidlá tvorby cien a skladby nákladov a ich vplyv na zisk. Vláda chce prehodnotiť režim využívania červenej nafty. Chce zjednodušiť administratívu. Navrhujem, zrušte červenú naftu, získate na spotrebných daniach 1,3 miliardy korún a môžte ich použiť napríklad na podporu technológií obnoviteľných zdrojov energie. Vláda vyhlasuje, že podporí usporiadanie pozemkového vlastníctva, ale bojí sa zaviazať ku konkrétnym termínom. Napríklad k roku 2011, kedy by mali byť ukončené registre, obnovené registre a kedy by bolo vhodné termínovať aj konečné usporiadanie reštitúcií. Chýba jednoznačný postoj vlády, či sa bude vracať k reštitúciám, alebo urobí čiaru za reštitúciami. Nie je tu zmienka o bezplatnom katastrálnom portáli, o ktorom poslanci Smeru v minulom období často hovorili a predkladali aj novelu zákona. Zásadne sme proti tomu, aby pôda nezistených vlastníkov bola, citujem: „Doriešená v prospech podnikateľských subjektov hospodáriacich na tejto pôde“. Ja už som dnes pri vystúpení pána poslanca Šimona hovorila o tom, že podanie na Ústavnom súde, ktorý bude rozhodovať o prevode pôdy nezistených vlastníkov, o súlade prevodu pôdy nezistených vlastníkov na štát. Až po rozhodnutí Ústavného súdu bude musieť vláda tento nález súdu zrealizovať, takže myslím si, že toto ste do vládneho programu dávať nemali. Okrem toho sa v tomto skrýva aj úmysel zoštátniť lesné pozemky nezistených vlastníkov, pretože tieto pozemky si podnikateľské subjekty nemohli ani nemôžu prenajať. Teda okrem podielov v urbariátoch. Vláda chce sprísniť podmienky na záber poľnohospodárskej pôdy. S tým nemôžme súhlasiť. Jednak sa rozšíri priestor na korupciu pri posudzovaní plnenia podmienok úradníkmi a jednak vzniknú nové prekážky na rozvoj trhu s pôdou. Ak vážne chcete podporovať konkurencieschopnosť, odstraňujte ďalšie prekážky zmien súčasného využitia pozemkov. Zámer revitalizácie živočíšnej výroby je v protiklade so sľubom vlády v časti ochrany životného prostredia, a to znižovať znečisťovanie ovzdušia. Podľa správy Eurostatu je poľnohospodárstvo druhým najväčším znečisťovateľom ovzdušia, primárne cez živočíšnu výrobu a sekundárne cez výrobu hnojív a pesticídov. Vláda chce legislatívne riešiť zneužívanie ekonomickej sily niektorých obchodných reťazcov. Potrebnú legislatívu, dovolím si tvrdiť, máme, ale reťazce dokážu veľmi pružne tieto zákony obchádzať. Darí sa im to hlavne pre nejednotnosť výrobcov. Tam, ale tam, kde vznikli odbytové združenia, napríklad zemiakarské, tam je situácia iná. Dovoľte mi, aby som zacitovala predsedu zemiakarského zväzu Slovenskej republiky pána Viliama Bezáka. Citujem: „Rokovania sú tým úspešnejšie, čím silnejšie odbytové združenie proti obchodným reťazcom stojí. O opatreniach, ktorými bude vláda chcieť podporiť tieto odbytové združenia, sme pripravení s vami debatovať, sme pripravení ich podporiť. Ale odmietame nezmyslené zákazy a regulácie od stola“. Ďalej sa vláda zaväzuje, že vytvorí legislatívne, technické a finančné predpoklady na nahradenie ujmy, ktorá vzniká vlastníkom pôdy v dôsledku obmedzenia vlastníckych práv. Moja otázka znie: Či si vláda aspoň odhadom dala prepočítať, koľko vo finančnom vyjadrení na toto bude potrebovať? Na výbore pán minister životného prostredia mi odpovedal, že toto zatiaľ nevedia vypočítať. Prosím vás, no ale ako môžte dať sľub, ktorý neviete kvantifikovať? Vlastne sľubujete všetko a nič, v podstate. A ďalšia otázka. Bude sa to týkať len lesných pozemkov, alebo napríklad pôdy zaujatej vo verejnom záujme, či pôdy pod energovodmi, alebo natury celej, alebo len vtáčích území? Odpovede na tieto otázky som nenašla. Vláda Slovenskej republiky ďalej chce zriadiť centrá excelentnosti na podporu vedy v pôdohospodárstve. V prvom rade by sa však vláda mala vyjadriť, čo s týmito viac ako 20 výskumnými ústavmi, ktoré v rezorte má? A nie zvyšovať. A hovoriť o zvyšovaní počtu inštitúcií. Zaujalo ma tiež, že v oblasti starostlivosti o životné prostredie chce vláda presadzovať trhové princípy. Poprosím potom pána ministra, aby nám vysvetlil, aké trhové princípy, pretože ja si myslím, že čistota vzduchu či nezávadná pôda nemajú svoju ekonomickú hodnotu, neprinášajú zisk a podniky len pod veľkým nátlakom sú ochotné zakomponovať do ceny svojich výrobkov aj cenu za znečistenie. Ak niekde v ekonomike je dôvod na zásah štátu, tak je to práve v oblasti ochrany životného prostredia, lebo tu to trh nezvládne. V ekonomickom ponímaní je to nelukratívny tovar. Ak sa v tejto oblasti bude súťažiť, tak iba o granty a peniaze, ktoré vláda uvoľní. Čo ešte v programe mne osobne chýba. To je napríklad stanovisko vlády k návratnosti PET fliaš. Nevieme, ktorá loby zvíťazí. Postoj vlády k fondom, k recyklačnému, k environmentálnemu. Absentuje stanovisko ku geneticky modifikovaným organizmom, ku génovým technológiám, hoci ste už niečo naznačili, keď ste vetovali legislatívu o výskume kmeňových buniek. Chýba mi zámer, čo so štátnym podnikom Lesy Slovenskej republiky? A napríklad záväzok, koľko percent na energetickom trhu, akým percentom na energetickom trhu sa budú podieľať obnoviteľné zdroje energie. A ja chápem, že si percentuálny záväzok nedávate, pretože chcete stavať tretí a štvrtý blok jadrovej elektrárne a to sa troška bije, pretože tie investície nebudete mať pre obnoviteľné zdroje energie, ale ich dáte do atómovej energie. A v čom vidíme finančné riziká pre verejné financie, uvediem aspoň dva. Minister pôdohospodárstva odhaduje, že rezortu chýba zhruba 5 miliárd korún, na priamych platbách je to zhruba 3,7 miliardy. Na úhradu ujmy v rezorte životného prostredia chýbalo v minulom roku 900 miliónov korún. Čiže len dva tituly, začali sme počítať, a je to takmer 6 miliárd korún. Odkiaľ vezmete na to zdroje? O tom sa v dokumente nehovorí. Podčiarknuté a zhrnuté, zadefinované politiky vo väčšine prípadov iba kryjú inými slovami to, že všemocný štát bude platiť z verejných zdrojov a štát bude dirigovať. Chýba kvantifikácia navýšenia nákladov, nie sú jasné zdroje krytia týchto vyšších finančných požiadaviek. Program vidieckej politiky ako celok považujem za pokračovanie stagnácie, za prešľapovanie na mieste. Reformy pôdohospodárstvo ešte iba čakajú. A vy ich nechystáte. Vízia budúcnosti, v ktorej roľnícky stav získa opäť svoje postavenie v spoločnosti, získa svoju ekonomickú samostatnosť a slobodu, tá v Programovom vyhlásení vlády chýba. Nie je to program, ktorý by sme mohli podporiť. Ani ho nepodporíme. Ďakujem. (Potlesk.)