P. Masácová, poslankyňa: (2003-09-23):
Predložený návrh Zmluvy zakladajúcej Ústavu pre Európu je zavŕšením procesov, ktorými Európska únia reagovala na zmeny prebiehajúce v celoeurópskom priestore. Proces to nie je samoúčelný, reflektuje zmeny a zakladá rámec fungovania Európskej únie po najväčšom rozšírení v celej doterajšej histórii na 25 členských krajín. Dôvod prijatia základného dokumentu spoločenstva členských krajín vyvstáva z nutnosti sprehľadnenia fungovania a zabezpečenia efektivity a funkčnosti Európskej únie. Návrh ústavnej zmluvy má ambíciu napomôcť dosiahnutie základného cieľa reformy, priblížiť sa k občanom. Tu by som sa rada poďakovala tak zástupcom vlády, ako aj parlamentu, ktorí sa počas 18 mesiacov trvajúceho Konventu na príprave tohto návrhu spolupodieľali. Základným motívom pripravovaných zmien je potreba zjednodušenia štruktúry Európskej únie. Súčasný stav, keď Európska únia funguje na princípe niekoľkých pilierov, vytvára až niekoľkokoľajnosť v spôsobe fungovania európskych inštitúcií. Predloženým návrhom sa všetky doposiaľ prijaté inštitucionálne zmluvy nahradia predloženým návrhom ústavnej zmluvy. Návrh ústavnej zmluvy explicitne priznáva Európskej únii medzinárodnoprávnu subjektivitu a odstraňuje jej akúsi virtuálnu existenciu. Za kľúčovú zmenu v predloženom návrhu považujem posilnenie občianskeho princípu Európskej únie a jej priblíženie sa k občanom jednotlivých členských krajín. V súčasnosti sme svedkami znižujúcej sa účasti na voľbách do Európskeho parlamentu. Európski občania pociťujú odcudzenie, pretože rozhodovanie o otázkach, ktoré sa ich bytostne dotýkajú, sa im zdá byť príliš vzdialené a takmer neuchopiteľné. Návrh ústavnej zmluvy posilňuje postavenie Európskeho parlamentu, inštitúcie založenej z priamo volených zástupcov občanov členských krajín. Európsky parlament sa stáva rovnoprávnou zložkou legislatívneho procesu v Európskej únii. Tým sa posilňuje občiansky princíp, kým Európska rada reprezentuje národnoštátny princíp. Prijatým návrhom sa vytvára priestor pre jednotlivé členské krajiny, príp. politické frakcie na zasiahnutie do legislatívneho procesu v Európskej únii tak počas prerokúvania v Rade, ako aj pri schvaľovaní normy v Európskom parlamente. Jednou z oblastí, kde návrh ústavnej zmluvy počíta s princípom jednomyseľnosti, je spoločná zahraničná a bezpečnostná politika. Osobitné postavenie v tejto oblasti má mať minister zahraničných vecí Európskej únie, ktorý bude disponovať právom iniciatívy. A jeho úlohou bude realizácia schválených princípov spoločnej zahraničnej a obrannej politiky Európskej únie. Podporujeme návrh na vytvorenie tohto postu. Nanovo zavádzaným prvkom v návrhu ústavnej zmluvy je klauzula solidarity, podľa ktorej členské štáty konajú v duchu solidarity v prípade, ak sa niektorý z členských štátov stane obeťou teroristického útoku, prírodnej alebo inej katastrofy. Európska únia sa zaväzuje v takom prípade poskytnúť všetky prostriedky a nástroje, ktoré má k dispozícii, na odstránenie následkov takýchto udalostí. Podobný princíp existuje medzi členskými štátmi Severoatlantickej aliancie v prípade napadnutia niektorého z členských štátov. Považujeme ho za dobrý princíp a princíp prispievajúci k väčšej kolegiálnosti a solidárnosti. Jeho význam v dnešnom, asymetrickými hrozbami ohrozenom svete tak naberá na význame. Dovoľte mi, aby som vás vo svojej reči oboznámila taktiež s postojom poslaneckého klubu Slovenskej demokratickej a kresťanskej únie k predloženému návrhu ústavnej zmluvy. Ak má byť zachovaný princíp zmluvného základu existencie Európskej únie, je potrebná zmena názvu predkladaného návrhu ústavnej zmluvy zakladajúcej konštitucionálne usporiadanie Európskej únie. Plne sa stotožňujeme a podporujeme navrhované stanovisko vlády týkajúce sa zmeny názvu na Ústavná zmluva Európskej únie. Tento názov lepšie vyjadruje zmluvný charakter dokumentu, to znamená skutočnosť, že sú to členské štáty, ktoré Európsku úniu zakladajú a zverujú jej právomoci vymedzené ústavnou zmluvou. Odmietame názory o vzniku akéhosi superštátu, ktorý pripraví jednotlivé členské krajiny o ich samostatnosť a suverenitu. V žiadnom prípade takýto superštát vytvárať nechceme, podporujeme princíp subsidiarity a decentralizácie. Ďalším bodom, ktorý považujeme za dôležitý, je zachovanie súčasného princípu jedna krajina – jeden komisár s rovnocenným postavením všetkých komisárov. Napriek skutočnosti, že komisár nie je reprezentantom krajiny, z ktorej pochádza, ale háji záujmy všetkých občanov členských krajín vo zverenej oblasti, považujeme za správne, aby Európska komisia ako orgán s právom legislatívnej iniciatívy mala zastúpenie zo všetkých členských krajín s rovnoprávnym postavením jej členov. Princíp dvoch kategórií členov Európskej komisie, hoci s navrhovaným spôsobom akejsi spravodlivej rotácie, nevyjadruje základnú myšlienku rovnosti všetkých zúčastnených na európskej integrácii. Som veľmi rada, že i predseda Európskej komisie Romano Prodi sa vyslovil za zachovanie tohto princípu. Dovoľte mi citovať jeho slová: „Efektívna a dôveryhodná komisia musí mať plnoprávneho člena za každú krajinu. Systém s prvotriednymi a druhotriednymi komisármi by zničil kolegiálnu povahu tejto inštitúcie a znížil by legitimitu a efektívnosť Európskej únie ako celku.“ Slovenská demokratická a kresťanská únia podporuje taktiež otvorenie diskusie o presnejšom vymedzení právomocí novonavrhovaných funkcií. Vymedzenie právomocí sa týka postu predsedu Európskej rady a funkcie ministra zahraničných vecí Európskej únie. Je nevyhnutné, aby boli vzťahy medzi novými funkciami a inštitúciami Európskej únie jasne pomenované, mám na mysli vzťahy medzi novovytvorenými funkciami navzájom, zodpovednostné vzťahy smerom k Európskemu parlamentu, Európskej rade a Európskej komisii. Exaktnejšie pomenovanie právomocí novovznikajúcich funkcií zabráni v budúcnosti nedorozumeniam, ktoré budú vyplývať z predloženého vágneho návrhu ich kompetencií, tak ako je to teraz. Zachovanie kompetencií jednotlivých členských štátov Európskej únie v oblasti daní, sociálnej politiky a obrany, tak ako to predpokladá predložený návrh ústavnej zmluvy, považujeme za prioritu, z ktorej by sme nemali ustúpiť, v prípade daňovej problematiky sme plne za zachovanie súťaže medzi členskými krajinami Európskej únie o vytvorenie ekonomicky najvýhodnejšieho prostredia na investície a podnikanie. Schválený návrh daňovej reformy s rovnou 19-percentnou sadzbou dane je toho dobrým dôkazom. Uvedené stanoviská považujeme z hľadiska ich začlenenia do textu navrhovanej ústavnej zmluvy za kľúčové. Takouto oblasťou je i zmienka o kresťanských hodnotách v preambule návrhu ústavnej zmluvy. Kresťanstvo ako myšlienkový smer, ktorý zásadným spôsobom ovplyvnil formovanie súčasného sociálno-ekonomického priestoru Európy, si takúto zmienku nepochybne zaslúži. Podľa slov prezidenta Európskej ľudovej strany Wilfrieda Martensa, ktorý v sobotu navštívil Bratislavu, otvorí túto otázku na medzivládnej konferencii predseda španielskej vlády. Vážené kolegyne poslankyne, vážení kolegovia poslanci, v krátkosti som zhrnula stanoviská k otázkam, ktoré považuje Slovenská demokratická a kresťanská únia za kľúčové. Iste, i my by sme si vedeli predstaviť lepší návrh ústavnej zmluvy. Sme si však vedomí, že to nemá byť ústava len pre Slovensko. Na jej tvorbe sa zúčastňovali zástupcovia 25 krajín a každá jedna z nich mala určite vlastné predstavy o tom, ako by mala Európska únia fungovať. Ak však chceme aj v budúcnosti presadzovať svoje názory, využívať možnosti a aktívne spolupracovať vo veľkej rodine štátov Európskej únie, musíme vedieť pristúpiť i ku kompromisom. Aj o tom je partnerstvo. A že tento návrh kompromisom je, je viac ako zrejmé. Verím však, že vláda Slovenskej republiky bude na medzivládnej konferencii robiť všetko pre to, aby bolo čo najviac  našich požiadaviek do návrhu ústavnej zmluvy zapracovaných. Vážené kolegyne, vážení kolegovia, Slovenská demokratická a kresťanská únia podporuje predložený návrh stanoviska vlády Slovenskej republiky k návrhu Zmluvy zakladajúcej  Ústavu pre Európu v duchu odkazu vynikajúceho slovenského politika posledného predvojnového predsedu česko-slovenskej vlády Dr. Milana Hodžu. Milan Hodža dokázal v sebe jedinečne spojiť rozmer slovenského národovca, česko-slovenského vlastenca a európskeho štátnika a mysliteľa. Vo viacerých svojich publikovaných prácach presadzoval a bol horlivým zástancom myšlienky o zväze národov stredoeurópskych štátov so zachovaním ich suverenity a nezávislosti. Slovenská demokratická a kresťanská únia sa s odkazom Dr. Milana Hodžu plne stotožňuje. Ďakujem vám za pozornosť. (Potlesk.)