Schlosár, Rastislav, poslanec NR SR (2021-03-17):
Kolegyne, kolegovia, keď sa pozrieme na súčasnú právnu úpravu núdzového stavu, najmä po tej poslednej novelizácii, ústavný zákon č. 414/2020 Z. z., ktorá prebehla, alebo teda bola schválená tu v parlamente 28. decembra 2020, tak zistíme, že táto úprava umožňuje naozaj hrubé zneužívanie tohto inštitútu vládou, a dnes sa to aj naozaj realizuje, a to práve pod zámienkou boja s tzv. pandémiou ochorenia COVID-19. Hoci pri núdzovom stave neplatí celý rad základných práv a slobôd občanov Slovenskej republiky, ktoré garantuje Ústava Slovenskej republiky, ako napríklad nedotknuteľnosť osoby a jej súkromia, nedotknuteľnosť obydlia, sloboda pohybu, sloboda pobytu či právo na zhromažďovanie, tak tento stav, ktorý sa fakticky rovná totalitnému systému vládnutia alebo diktatúre, možno opakovane predlžovať prakticky donekonečna. V praxi preto môže aj vzhľadom na vágnosť toho pojmu pandémia nastať situácia, že vláda bude v núdzovom stave vládnuť dokonca celé štvorročné volebné obdobie a núdzový stav bude využívať ako nástroj na presadenie svojho politického programu a na udržanie sa pri moci. Klasickým príkladom môže byť práve to, že počas núdzového stavu je možné zrušiť právo na zhromažďovanie, čím vlastne vláda môže zabrániť tomu, aby nespokojní občania, ktorí nesúhlasia s jej politikou alebo s tými opatreniami, ktoré robí, aby protestovali v uliciach slovenských miest. Na tejto skutočnosti nemení nič ani ten fakt, že v súčasnosti sa vyžaduje na predĺženie núdzového stavu súhlas Národnej rady. Tento súhlas sa totiž nedáva vopred, ako by to bolo logické, ale až v lehote do 20 dní od predĺženia núdzového stavu, čo znamená, že ak vláda bude opakovane predlžovať núdzový stav vždy na 19 dní, a Národná rada sa zvolá vždy až posledný deň tejto lehoty, tak núdzový stav bude fakticky platiť celých 19 dní bez toho, aby s tým musela vysloviť súhlas Národná rada, a to aj opakovane. Navyše súhlas Národnej rady nemusí byť vyjadrený ústavnou väčšinou, ale len jednoduchou väčšinou, ktorú má v Národnej rade, teda tu v parlamente prakticky každá jedna vláda. Z tohto dôvodu navrhujeme, aby bolo na vyhlásenie núdzového stavu potrebný súhlas ústavnej, teda trojpätinovej väčšiny všetkých poslancov, a v prípade, ak má byť opätovne vyhlásený z toho istého dôvodu a na tom istom území, tak aby bol na to potrebný súhlas až štvorpätinovej väčšiny všetkých poslancov. A tento súhlas by bol dávaný, samozrejme, vopred, nie dodatočne, ako je tomu teraz. Núdzový stav tak bude musieť byť výsledkom konsenzu naprieč celým politickým spektrom, čiže konsenzu medzi koalíciou aj opozíciou. Nebude teda možné, aby nastávali také situácie, že núdzový stav tu presadzuje prakticky len vláda, že, naopak, opozícia je jednotne proti nemu. Podobne ani možnosť Ústavného súdu posúdiť súlad vyhlásenia alebo predĺženia núdzového stavu s ústavou, ten tiež nie je dostatočnou zárukou, že núdzový stav nebude zneužívaný. Súčasná právna úprava totiž umožňuje nielen vyhlasovanie či predlžovanie núdzového stavu z dôvodu akéhokoľvek ohrozenia života a zdravia osôb, ale dokonca v prípade pandémie tento pojem ani nijako v zákone nedefinuje. To v zásade umožňuje vláde obhájiť núdzový stav pred Ústavným súdom aj v prípade, ak na území Slovenskej republiky nie je z medicínskeho hľadiska ani len epidémia určitej nebezpečnej nákazlivej ľudskej choroby. Stačí, ak sa odvolá vláda na to, že Svetová zdravotnícka organizácia vyhlásila celosvetovú pandémiu tejto choroby, bez toho, aby musela dokazovať, či už tu v parlamente, alebo kdekoľvek inde, že táto choroba je rozšírená aj na našom území v takom rozsahu, ktorý zodpovedá bežnej definícii, medicínskej definícii epidémie. Preto práve z dôvodu právnej istoty navrhujeme, aby do ústavného zákona o bezpečnosti štátu bola zavedená jasná definícia epidémie, ktorá obsahovo zodpovedá medicínskej definícii epidémie, ktorá sa u nás bežne používa pri iných nákazlivých ľudských chorobách, napr. pri chrípke. Pojem pandémia teda navrhujeme nahradiť pojmom epidémia, ktorý nie je závislý od celosvetovej epidemiologickej situácie ani od rozhodnutia rôznych medzinárodných organizácií, ako je napríklad Svetová zdravotnícka organizácia, a teda lepšie zodpovedá aktuálnej epidemiologickej situácii u nás, na území Slovenskej republiky. Súčasne navrhujeme, aby bolo možné vyhlasovať núdzový stav len na postihnutom území, t. j. na území jednej alebo viacerých obcí, okresov alebo krajov, tak aby nedochádzalo k zbytočnému vyhlasovaniu núdzového stavu, a teda k obmedzovaniu základných práv a slobôd aj na takom území, ktoré z epidemiologického hľadiska nie sú natoľko postihnuté. Zabráni sa tak zneužívaniu prepuknutia epidémie na určitom presne vymedzenom území na to, aby núdzový stav platil pre celé územie Slovenskej republiky. A na záver je tu ešte jedna vec, ktorú meníme, resp. vraciame do pôvodného stavu, a síce navrhujeme opätovne zaviesť presnú špecifikáciu, akým spôsobom môže byť počas núdzového stavu obmedzená sloboda pohybu a pobytu, tak aby sa predišlo zneužívaniu tohto inštitútu na obmedzovanie slobody pohybu a pobytu prakticky akýmkoľvek spôsobom, tak ako to umožňuje súčasný zákon. A súčasne vypúšťame zo zákona o bezpečnosti štátu formuláciu, ktorá v súčasnosti počas núdzového stavu umožňuje občanom Slovenskej republiky, aby boli zatváraní fakticky do domáceho väzenia. Uvedenou zmenou, touto zmenou ústavného zákona o bezpečnosti štátu ukončíme hrubé zneužívanie vládnej moci a núdzového stavu na potláčanie základných práv a slobôd občanov, ktoré, povedzme si to otvorene, do dnešného dňa spôsobujú naozaj obrovské utrpenie aj škody státisícom občanov Slovenskej republiky. Ďakujem.