J. Chrbet, poslanec: (2009-06-18):
1. Za článok 1 sa vkladá nový článok 2, ktorý znie: „Čl. 2: zákon č. 569/2007 Z. z. o geologických prácach v znení zákona č. 515/2008 sa mení a dopĺňa takto: 1. V § 2 ods. 5 písm. b) znie: „b) sanácia geologického prostredia.“.“ Ide o legislatívno-technickú úpravu. V doterajšej úprave § 2 ods. 5 boli uvedené len slová „sanačné práce“. Návrhom zákona sa tento termín spresňuje tak, že sa rozčleňuje do dvoch samostatných písmen, pričom v písmene b) sa upravuje sanácia geologického prostredia, ktorým sa rozumie povrchová časť litosféry, ktorá bezprostredne ovplyvňuje podmienky existencie a rozvoja spoločnosti a ktorú človek využíva a mení. Presnú definíciu sanácie geologického prostredia uvádza bod 4 predkladanej dôvodovej správy. 2. „V § 2 sa ods. 5 dopĺňa písmenom c), ktoré znie: „Sanácia environmentálnej záťaže.“.“ V písmene c) sa upravuje sanácia environmentálnej záťaže. Dôvodom rozčlenenia sanačných prác do dvoch bodov sú odlišné postupy pri sanácii geologického prostredia poškodeného napríklad zosuvom, eróziou, zemetrasením a podobne. A pri sanácii environmentálnej záťaže, kde ide predovšetkým o kontamináciu a zníženie rizík s ňou súvisiacich. 3. V § 2 ods. 6 a 7 znejú: „(6) Na výkon geologických prác uvedených v ods. 5 písm. a) sa vyžaduje aspoň jedna z odborných spôsobilostí priznaná na geologické práce podľa § 9 ods. 2.“ „(7) Na výkon geologických prác uvedených v ods. 5 písm. b) a c) sa vyžaduje aspoň jedna z odborných spôsobilostí priznaná na geologické práce podľa § 9 ods. 2 písm. c), d) alebo e).“ Pôvodný ods. 6 sa nahrádza novým znením, ktoré ustanovuje povinnosť, že na realizáciu monitorovania geologických faktorov životného prostredia sa vyžaduje odborná spôsobilosť priznaná aspoň na jeden druh geologických prác podľa § 9 ods. 2 platného geologického zákona. V § 2 ods. 7 sa spresňujú podmienky vykonávania sanácie geologického prostredia a sanácie environmentálnych záťaží. Vyžaduje sa aspoň jedna z odborných spôsobilostí podľa § 9 ods. 2 písm. c), d) alebo e), t. j. buď hydrogeologický prieskum alebo inžiniersko-geologický prieskum, alebo geologický prieskum životného prostredia. 4. V §3 písm. d) a m) znejú: „d) Geologický prieskum životného prostredia je prieskum, ktorým sa zisťujú a overujú: 1. geologické činitele ovplyvňujúce toto prostredie vrátane zisťovania znečistenia spôsobeného činnosťou človeka v horninovom prostredí, v podzemnej vode a pôde a navrhujú sa sanačné opatrenia alebo 2. pravdepodobné environmentálne záťaže alebo environmentálne záťaže vyhodnocujú sa súčasne a potencionálne riziká environmentálnej záťaže s ohľadom na súčasné a budúce využitie územia a navrhujú sa sanačné opatrenia alebo 3. geologické podmienky na zriaďovanie a prevádzku úložísk, rádioaktívnych odpadov a iných odpadov v podzemných priestoroch.“ „m) Sanácia geologického prostredia sú práce vykonávané v horninovom prostredí, v podzemnej vode a pôde, ktoré zahrňujú špeciálne technologické postupy zamerané na odstránenie, zníženie alebo izoláciu vplyvov ľudskej činnosti a geodynamických javov na životné prostredie.“ V § 3 vymedzenie niektorých pojmov sa v bode d) spresňuje a rozširuje definícia geologického prieskumu životného prostredia, ktorá zahŕňa aj prieskum pravdepodobnej environmentálnej záťaže a prieskum environmentálnej záťaže, hodnotenie rizika zo záťaže vyplývajúceho a návrh sanačných opatrení, ktoré sa majú na zistenej environmentálnej záťaži vykonať, aby nebolo ohrozené ľudské zdravie a životné prostredie. Pôvodný pojem v bode m) „sanačné práce“ je nahradený pojmom „sanácia geologického prostredia“, znenie definície sa nezmenilo. 5. V §3 sa dopĺňa písmenami r) až t), ktoré znejú: „r) Sanácia environmentálnej záťaže sú práce, vykonávané v horninovom prostredí, v podzemnej vode a pôde, ktorých cieľom je odstrániť, znížiť alebo obmedziť kontamináciu na úroveň akceptovateľného rizika s ohľadom na súčasné a budúce využitie územia.“ „s) Environmentálna záťaž je znečistenie územia spôsobené činnosťou človeka, ktoré predstavuje závažné riziko pre ľudské zdravie alebo horninové prostredie, podzemnú vodu a pôdu, s výnimkou environmentálnej škody.“ „t) Pravdepodobná environmentálna záťaž je stav územia, kde sa dôvodne predpokladá prítomnosť environmentálnej záťaže.“ Poznámka pod čiarou k odkazu 5a znie: „5a: Zákon č. 359/2007 o prevencii a náprave environmentálnych škôd a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. §3: Vymedzenie niektorých pojmov sa dopĺňa troma novými definíciami v bodoch r) až t). Ide o pojmy „sanácia environmentálnej záťaže“, „environmentálna záťaž“ a pojem „pravdepodobná environmentálna záťaž“. Sanácia environmentálnej záťaže zahŕňa komplex prác, ktoré je potrebné vykonať na jednotlivých zložkách životného prostredia za účelom odstránenia, zníženia alebo obmedzenia kontaminácie na predpísanú úroveň tak, aby viac nebolo ohrozené zdravie ľudí a životné prostredie. Pojem environmentálna záťaž označuje územie, ktoré bolo človekom značne znečistené, kontaminované a toto znečistenie predstavuje riziko pre zdravie ľudí, ktorí sa na území alebo v jeho blízkosti nachádzajú alebo riziko pre jednotlivé zložky životného prostredia, napríklad pre podzemnú vodu, ktorú môže znehodnotiť na veľkom území. Pojem environmentálna záťaž zahŕňa územie znečistené človekom pred dátumom 1. 9. 2007. Znečistenie vzniknuté po tomto termíne je definované osobitným prepisom ako environmentálna škoda. Z dôvodu jednoznačného vymedzenia pojmov je z definície environmentálnej záťaže vyňatá environmentálna škoda. Pojem pravdepodobná environmentálna záťaž zahŕňa územie podozrivé z hľadiska prítomnosti kontaminácie. Podozrenie sa zakladá na indíciách kontaminácie, ktorými môžu byť napríklad prítomnosť zdrojov kontaminácie, t. j. nevyhovujúce skládky odpadov, nevyhovujúce sklady chemikálií, priemyselné prevádzky a areály poľnohospodárske, areály vojenské, areály železnice, čerpacie stanice pohonných hmôt a produktovody, banské a úpravárenské areály a podobne. Záznamy orgánov štátnej správy alebo samosprávy o znečistení zložiek životného prostredia alebo o nevhodnom nakladaní so znečisťujúcimi látkami, archívne informácie o znečistení získané prieskumnými alebo monitorovacími prácami, údaje z vybraných environmentálnych databáz, prejavy poškodenia krajiny, napríklad zmena vegetácie, uhynuté organizmy, zápach, prítomnosť cudzorodých látok a podobne. 6. § 16 sa dopĺňa odsekom 5, ktorý znie: „(5) Záverečná správa, pri ktorej riešení sa zistilo a overilo závažné znečistenie územia spôsobené činnosťou človeka, musí obsahovať ako samostatnú časť analýzu rizika znečisteného územia.“ § 16: Vyhodnocovanie geologickej úlohy sa dopĺňa novým odsekom 5, ktorý ustanovuje povinnosť vypracovať analýzu rizika znečisteného územia ako samostatnú časť záverečnej správy, ak sa prieskumnými prácami zistilo a overilo závažné znečistenie, kontaminácia územia, spôsobené činnosťou človeka. Náležitosť obsahu analýzy rizika ustanoví vyhláška ministerstva životného prostredia č. 51/2008, ktorou sa vykonáva geologický zákon. 7. Za § 20 sa vkladá § 20a, ktorý znie: „Informačný systém environmentálnych záťaží a štátny program sanácie environmentálnych záťaží: 1. Informačný systém environmentálnych záťaží, ďalej len informačný systém, zabezpečuje zhromažďovanie údajov a poskytovanie informácií o environmentálnych záťažiach. Informačný systém je súčasťou informačného systému verejnej správy. 2. Informačný systém zriaďuje, prevádzkuje a údaje z neho s výnimkou údajov o pravdepodobných environmentálnych záťažiach sprístupňuje ministerstvo podľa osobitného predpisu. Ministerstvo môže poveriť plnením týchto úloh právnickú osobu, ktorej je zriaďovateľom. 3. Orgány verejnej správy a právnické osoby hospodáriace s verejnými prostriedkami sú povinné bezodkladne poskytovať bezplatné údaje a informácie súvisiace s environmentálnymi záťažami prevádzkovateľovi informačného systému. 4. Štátny program sanácie environmentálnych záťaží je základným dokumentom pre problematiku environmentálnych záťaží. Vypracováva a aktualizuje ho ministerstvo najmä na základe údajov a informácií z informačného systému. 5. Štátny program sanácie environmentálnych záťaží schvaľuje vláda Slovenskej republiky.“ Poznámka pod čiarou k odkazom 23a znie: „23a: Zákon č. 525/2003 Z. z. o štátnej správe, starostlivosti o životné prostredie a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Do zákona sa navrhuje vložiť ustanovenie týkajúce sa informačného systému environmentálnych záťaží. § 20a: Informačný systém environmentálnych záťaží definuje, čo informačný systém environmentálnych záťaží zabezpečuje, kto ho zriaďuje, prevádzkuje a podmienky poskytovania údajov, to znamená, poskytuje všetky údaje s výnimkou údajov o pravdepodobných environmentálnych záťažiach. Stanovuje tiež povinnosť orgánov verejnej správy a právnických osôb hospodáriacich s verejnými prostriedkami bezplatne poskytovať údaje a informácie súvisiace s problematikou environmentálnych záťaží prevádzkovateľovi informačného systému. Prevádzkovateľom informačného systému je ministerstvo alebo ním poverená právnická osoba, ktorej je zriaďovateľom. Informácie o environmentálnych záťažiach sú informácie o životnom prostredí a vzťahuje sa na ne zákon č. 205/2004 Z. z. o zhromažďovaní, uchovávaní a šírení informácií o životnom prostredí a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Zároveň sa definuje základný strategický dokument pri riešení environmentálnych záťaží, ktorý bude schvaľovať vláda Slovenskej republiky. V tomto dokumente sa predovšetkým určí, ktoré záťaže je potrebné z hľadiska ochrany životného prostredia a zdravia ľudí riešiť prioritne. 8. V § 36 ods. 1 sa za písm. u) vkladajú nové písm. v) až w), ktoré znejú: „v) Vypracováva a aktualizuje štátny program sanácie environmentálnych záťaží podľa § 20a ods. 4.“ „w) Zriaďuje a prevádzkuje informačný systém a sprístupňuje z neho údaje podľa § 20a ods. 2.“ Doterajšie písm. v) sa označí ako písm. x). V § 36: Štátna geologická správa sa dopĺňajú kompetencie Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky súvisiace s problematikou environmentálnych záťaží o vypracovanie a aktualizáciu štátneho programu sanácie environmentálnych záťaží a o zriadenie a prevádzkovanie informačného systému environmentálnych záťaží. Štátny program sanácie bude základným dokumentom zostaveným na 5 rokov a bude obsahovať kroky a opatrenia, ktoré sú pre elimináciu najzávažnejších environmentálnych záťaží najdôležitejšie. 9. V § 36 sa ods. 2 dopĺňa písm. n), ktoré znie: „n) V informačnom systéme doplňuje sa splnomocňovacie ustanovenie, nakoľko vyhláška bude upravovať aj podrobnosti o informačnom systéme environmentálnych záťaží.“ Následne sa čl. 2 označí ako čl. 3. K názvu, v názve zákona sa na konci pripájajú tieto slová „a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 569/2007 Z. z. o geologických prácach (geologický zákon) a v znení zákona č. 15/2008 Z. z.“ Zmena nadväzuje na zloženie nového čl. 2 novely geologického zákona. Novela geologického zákona sa vykonáva z dôvodu nevyhnutnej potreby právnej úpravy problematiky environmentálnych záťaží. Environmentálne záťaže nie sú v žiadnom z platných právnych predpisov definované, čo znemožňuje identifikáciu takýchto lokalít a následne ich prieskum a sanáciu. Ďakujem, pani podpredsedníčka, skončil som.