B. Bugár, podpredseda NR SR: (2001-09-07):
Teraz sa vrátime k ďalšiemu bodu a to je vládny návrh zákona o dani z dedičstva, dani z darovania a dani z prevodu nehnuteľností. Vládny návrh zákona ste dostali ako tlač 1153, návrh na pridelenie vládneho návrhu zákona na prerokovanie výborom Národnej rady máte v rozhodnutí predsedu Národnej rady pod č. 1266. Z poverenia vlády Slovenskej republiky návrh zákona uvedie ministerka financií Slovenskej republiky Brigita Schmögnerová. Pani ministerka, nech sa páči, máte slovo. B. Schmögnerová, ministerka financií SR: Ďakujem, pán predsedajúci. Vážení poslanci, ktorí ste ešte vydržali, dovoľte, aby som vám z poverenia vlády Slovenskej republiky predniesla vládny návrh zákona o dani z dedičstva, dani z darovania a dani z prevodu nehnuteľností. K tomuto návrhu musím aj predostrieť krátku históriu, ako sa dostal do tejto konečnej podoby, v akej sa dnes predkladá. Zákon o dani z dedičstva, dani z darovania a prevodu a prechodu nehnuteľností pripravovalo ministerstvo financií na základe legislatívneho plánu ministerstva, legislatívneho plánu vlády Slovenskej republiky. Zároveň ho pripravovalo aj na základe dokumentu, ktorý rámcuje daňovú politiku vlády Slovenskej republiky pod názvom „Reforma daní“, o ktorom sme už dnes viackrát aj hovorili. V takejto podobe sa predložil aj na rokovanie vlády Slovenskej republiky. Na rokovaní vlády Slovenskej republiky došlo pozmeňujúcimi návrhmi člena vlády k niektorým zásadným zmenám návrhu tohto zákona. Dovoľte, aby som uviedla v čom. Po prvé, ministerstvo financií navrhovalo znovu zaviesť daň z dedičstva aj pre prvú skupinu daňovníkov s tým, že výnos z tejto dane by bol býval príjmom rozpočtov obcí. Bola to novinka a tak trošku predbiehala finančnú decentralizáciu, ktorá je a bola schválená vládou ako súčasť reformy verejnej správy. Chceli sme tým zainteresovať obce ako budúceho príjemcu výnosu tejto dane, aby dozerali, aby sa táto daň riadne aj platila. Zároveň bola nastavená takým spôsobom, že bola nezdaniteľná časť výrazne zvýšená, kde ministerstvo financií pôvodne navrhovalo 2 mil., ale na základe aj určitých rokovaní, ktoré predchádzali na RHSD a tak ďalej, boli sme pripravení aj na kompromis: 3 mil. na jedného daňovníka. Znamenalo by to, že dedič, ktorý by dedil rodinný dom, byt, bytovú jednotku, by v zásade neplatil žiadnu daň. V prípade, ak by išlo, povedzme, o rodinu, ktorá by bola pozostávala z troch dedičov, keďže v Slovenskej republike väčšinou dom, v ktorom žijú ľudia na vidieku, určite nedosahuje hodnotu vyššiu ako 6 mil. alebo 9 mil. korún, možno povedať, že 90 % dedičov by túto daň neplatilo vôbec. Naopak, keďže daň z dedičstva sa platí skutočne vo všetkých štátoch s výnimkou v tejto chvíli Českej republiky a Slovenskej republiky, pretože sa schválil poslanecký návrh zákona, chceli sme sa vrátiť k tomu, čo je bežné aj v iných štátoch. Dôvod bol jednoducho v tom, že i keď toto nemožno hodnotiť ako čistú daň z majetku, predsa len s majetkom, jeho transferom veľmi úzko súvisí a daňové príjmy z majetku v štruktúre daňových príjmov Slovenskej republiky predstavujú v priemere asi desaťnásobok menej, ako je to v štruktúre daňových príjmov v členských štátoch OECD. Osobitne príjmy z dane z majetku predstavujú pomerne veľmi významný daňový príjem do rozpočtov, či napr. krajinských vlád alebo štátov, pokiaľ ide o federáciu, alebo dokonca do rozpočtov ešte na nižšej úrovni. Preto sme navrhli, aby sa obnovila daň z dedičstva v prvej skupine daňovníkov. Nechcem teraz hovoriť v rovine politickej, prirodzene, bude príležitosť, aby sme aj v takejto rovine hovorili. Stal sa totiž jeden vážny paradox, paradox v tom, že poslanecká snemovňa zrušila daň z dedičstva v prvej skupine daňovníkov, ale ponecháva alebo platí vyhláška ministerstva spravodlivosti z 28. januára 1993. A stal sa paradox, že síce dediči v prvej skupine nebudú platiť ani korunu dane, či už do rozpočtu mesta, obce alebo štátu, ale do vrecka advokáta zaplatia pomerne značný obnos, ktorý sa môže pohybovať v závislosti od výšky dedeného majetku vo výške 20 tisíc až 40 tisíc korún. Chcela by som položiť otázku autorom zákona o dani z dedičstva, ktorým sa zrušila daň z dedičstva prvej skupiny daňovníkov, či je súkromné vrecko advokáta horším ako vrecko rozpočtu obce alebo rozpočtu štátu. Zmena, ktorá nastala v tomto prípade vo vláde, znamená, že sa vlastne potvrdila predposledná novela zákona o dani z dedičstva, kde sa zrušila daň z dedičstva v prvej skupine daňovníkov. Nepokladám to za správne, v tejto chvíli však je to vo vládnom návrhu zákona. Vládny návrh zákona, ktorý pripravilo ministerstvo financií, zavádza aj niektoré zlepšenia, ktoré sú, myslím, veľmi dôležité, pretože zjednodušujú celú administráciu okolo dane z dedičstva v ďalšej, druhej a tretej skupine, rovnako pri dani z darovania, a to tým, že po odpočítaní nezdaniteľných súm daňovník bude povinný si pripraviť daňové priznanie sám, bude povinný ho urobiť do 90 dní od vzniku daňovej povinnosti a podať ho na príslušnom daňovom úrade. Každý, kto máte určité takéto skúsenosti, viete, že robilo sa to iným spôsobom, že častokrát vymeranie tejto dane trvalo možno niekedy rok, dva aj dlhšie a pre daňovníka to určite nebolo vhodné riešenie. Takýmto spôsobom je to možné vyriešiť podľa zákona do 90 dní. Toto ustanovenie tam, samozrejme, zostalo. Zaviedli sme aj zdaňovanie prevodov podielov medzi spoločnosťami, čo je bežné v štátoch Európskej únie kam aj smerujeme, ale nebolo zatiaľ v našej daňovej legislatíve zavedené. A častokrát sa práve obchádzalo platenie dane z prevodu a prechodu nehnuteľností rôznymi takýmito prevodnými operáciami majetku do iných spoločností, kde nedochádzalo potom k zdaňovaniu. V druhej časti zákona sa rieši daň z prevodu a prechodu nehnuteľností. Aj tu došlo k závažným zmenám oproti návrhu ministerstva financií. A dovoľte preto, aby som vás o nich informovala. V Slovenskej republike doteraz platná legislatíva hovorí o progresívnej dani z prevodu a prechodu nehnuteľností. Častokrát sa kritizovalo, že táto daň je značne vysoká, a je pravda, že pri novelizácii zákona o konkurze a vyrovnaní nadväzujúc na to sme upravili základ tejto dane takým spôsobom, že sa neurčuje na základe súdnoznaleckého odhadu, ale na základe kúpnej ceny. To výrazne zlacnilo tieto prevody, prechody tým, že daň výrazne išla nadol. Kritika tu naďalej zostávala a poukazovalo sa na Českú republiku, kde sa zaviedla lineárna sadzba tejto dane. A často, vám musím povedať, veľmi nepresne sa hovorilo, že pre Českú republiku to znamenalo výrazné zvýšenie príjmov do rozpočtu, napriek tomu, že došlo k zníženiu sadzby dane a k prechodu na lineárne zdaňovanie. Ale autori pritom, resp. tí, ktorí týmto argumentovali, neuviedli, že po prvé, nedošlo k výraznému zvýšeniu príjmov, pretože asi rozsah okolo niečo cez 1 mld. medziročného navýšenia nemožno pokladať za nejaké výrazne zvýšenie pri celkovom výbere tejto dane v Českej republike, ktoré je násobne vyššie ako u nás, a po druhé, došlo k tomu nie preto, že poklesla sadzba dane, ale preto, že sa výrazne zvýšil základ na určovanie tejto dane, a to tým, že sa novelizovala oceňovacia vyhláška v Českej republike. V Slovenskej republike zostala stará vyhláška od začiatku deväťdesiatych rokov. Preto sme súhlasili s tým, aby došlo k zníženiu sadzieb dane a dokonca aj aby sa prešlo na takmer lineárne stanovenie tejto sadzby, ale nie tak výrazné, ako to napokon máte predložené vo vládnom návrhu zákona. Vzhľadom na to, že vládny návrh zákona predpokladá, že dôjde k zavedeniu lineárnej sadzby dane a na jednej jedinej úrovni 5 %, dochádza k znevýhodneniu tých skupín, ktoré platili túto daň na základe progresivity a boli na tej najnižšej úrovni. Je to vládny návrh, a preto ho máte aj predložený. Vzhľadom na to, že došlo oproti tomu, ako bol pripravený návrh ministerstva financií, ako je vládny návrh dnes vám predkladaný, k výrazným zmenám v tomto zákone, spočítali sme dopady na rozpočet v čase, keď už vlastne rozpočet bol hotový a vláda ho schvaľovala. Dopady tohto zákona, takto zmeneného zákona v budúcom roku odhadujeme na úrovni asi 538 mil. korún. Vzhľadom na to, že nechceme, aby sa tým narušila príjmová časť zákona o štátnom rozpočte, bola dohoda na vláde, že sa upraví oceňovacia vyhláška tak, aby výpadky, ktoré z pozmeňujúcich návrhov vo vláde potom prešli a dostali sa do vládneho návrhu, sa eliminovali. Znamená to, že v krátkom čase nás bude čakať aj novelizácia oceňovacej vyhlášky, z ktorej sa bude stanovovať potom zdaniteľná povinnosť pre daňovníkov. Vážení poslanci, to bolo asi všetko, čo som vám chcela v tejto chvíli uviesť k návrhu vládneho zákona o trojdani. Ďakujem za pozornosť.