Galek, Karol, poslanec NR SR (2018-10-16):
Tie papiere som si nemusel ani brať so sebou. A dobre, skončím teda alebo budem pokračovať tam, kde som skončil. Bolo tá, bol, týka sa to teda práve tej zmieňovanej, zmieňovaného poplatku za prístup, alebo teda povinného uzatvárania zmlúv. Čo to teda znamená, ak dnes budeme mať povinne uzatvárané zmluvy o prístupe aj pre tých, ktorí túto zmluvu do dnešného dňa nemali? Ústavný súd rozhodol o tom, že kto ju doteraz nemal, kým to nebolo v zákone, tak jednoducho nemal čo platiť za prístup. V tomto zmysle rozhodli aj všetky súdy do dnešného dňa a to znamená, všetky prostriedky, ktoré boli do dnešného dňa distribučnými spoločnosťami vybrané, budú musieť byť vrátené. Odvtedy, čo bude platiť tento zákon, a teda bude natvrdo povedané zákonom, že každý, kto je pripojený, využíva aj prístup, aj keď teda no ja s tým nesúhlasím, ale proste je to môj názor, tak od tejto doby sa už bude regulárne vyberať práve tento poplatok. Čo to teda bude znamenať? Budú znevýhodnení naši výrobcovia voči ostatným účastníkom trhu. Máme spoločný trh s elektrinou, kde takýto poplatok zavedený nemajú, aj tak fungujú na tom spoločnom trhu. Toto sa týka, samozrejme, tých, ktorí nie sú podporení podľa 309, to znamená Slovenské elektrárne a v týchto má dokonca štát vlastný podiel. To znamená, že my si znevýhodňujeme náš, naše vlastné elektrárne, ktoré súťažia na voľnom trhu. Je tam nebezpečenstvo... (Kýchnutie v sále.) Na zdravie! Je tam nebezpečenstvo otvárania cenových rozhodnutí v prípade tých výrobcov, ktorí majú nárok na podporu podľa 309/2009, pretože vyhláška hovorí veľmi jasne, v rámci cenového konania musia byť zohľadnené všetky náklady, ktoré vstupujú do cenovej regulácie, a takýmto nákladom je aj poplatok za prístup. Máme tu síce nariadenie Európskej komisie, ktoré takisto stanovuje výšku a rozsah, v akom môže byť takýto poplatok zavedený. Toto bolo robené kvôli harmonizácii tohto poplatku, ktorý už existoval vo viacerých krajinách. A odvtedy, čo bolo toto nariadenie prijaté, sme jediná krajina, ktorá takýto poplatok zaviedla. No ale navyše my sme to zaviedli v rozpore s tým nariadením, ktoré hovorí o 50 centoch za MWh. Ja som dokonca požiadal aj Parlamentný inštitút o vypracovanie štúdie, ktorá by nám teda potvrdila, či sme naozaj až tak komfortní, keď hovoríme o tom, že takýto poplatok majú zavedený aj v iných krajinách. Áno, majú, ale žiadna z krajín, od ktorých sme získali odpoveď, nemá zavedené poplatky v takej forme, ako sú zavedené v Slovenskej republike. Poplatky za distribúciu energie sú povinní platiť iba výrobcovia, ktorí majú zmluvu s odberateľmi energie. Čo je teda výsledkom tohto poplatku? Máme tu G-komponent, tento platia už výrobcovia 5 rokov. Ale má niekto pocit, že by naše platby za elektrinu klesli, že by klesli distribučné poplatky napriek tomu, že to výrobcovia, pardon, distribučné spoločnosti vyberajú? Ja som to teda, úprimne povedané, nezaznamenal. Z tohto pohľadu naozaj možno hovoriť iba o opatrení, ktoré zaviedol ešte Jozef Holjenčík, bývalý predseda Regulačného úradu, kvôli tomu, že tá jeho regulácia bola absolútne netransparentná. To znamená, tým distribučným spoločnostiam v rámci regulácie neuznával vyplatené doplatky v plnej výške, ktoré odviedli výrobcom, no a povedal si, že dobre, urobím vám nejaké výnimky, ústupky, až to vyviedlo do tohto G-komponentu. Takže zavádzame poplatok, hovoríme o tom, že ho spotrebitelia nejako nepocítia, ale ja hovorím, že pocítia. Ak totižto výrobcovia uplatnia si ten nový poplatok v rámci toho otváraného cenového konania, tak zasa na to doplatia iba ľudia v rámci tarify za prevádzku systému. Takže určite to nebude v prospech spotrebiteľa, ale bude to čisto čiste v prospech troch distribučných spoločností. Máme tu teda návrh, že bude povinná zmluva, aby na to naozaj tí spotrebitelia nedoplatili. Je mi jasné aj po včerajšku, aj po dnešku, že s tou zmluvou nič neurobíme, preto chceme predložiť štvrtý pozmeňovák, ktorý nám umožní aspoň to, aby sme sa vyhli žalobám kvôli výške tohto poplatku, a teda pozmeňovák, ktorým zavádzame hranicu, hornú hranicu, ktorá je v súlade s nariadením Európskej komisie. Ak chceme naozaj odľahčiť tým spotrebiteľov, tak to nerobme takýmito nesystémovými opatreniami. Zrušme dotácie do výroby elektriny z domáceho uhlia. To vieme urobiť prakticky hneď. Vieme tam nadstaviť alebo minimálne vieme túto podporu preniesť na štátny rozpočet, keďže sme si to vymysleli, tak ako politici preberme túto zodpovednosť, nastavme tam nejaký plán útlmu a dajme tým baníkom naozaj reálnu šancu a nejakú istotu tej budúcnosti, a nieže im stále iba ťaháme medové fúzy popod nos, že naozaj to uhlie, keď, nedajbože, si ešte tá elektráreň uplatní podporu formou doplatku, tak budú mať robotu na ďalších 15 rokov. No nebudú! Zabezpečme viaczdrojové financovanie pre obnoviteľné zdroje, kombinovanú výrobu elektriny a tepla a urobme transparentnú reguláciu. Hovorím najmä o SEPS-e, kde naozaj tá dividenda, ktorá je každý rok vyplácaná, odvádzaná, je iba ďalšou nepriamou daňou. Máme vypočítané, že naozaj takýmito opatreniami, ktoré sú systémové, sú transparentné, by sme vedeli v priemernej domácnosti so spotrebou 2,5 MWh ušetriť až 80 eur ročne. Ja zneužijem túto prítomnosť, alebo teda túto situáciu. Zajtra na túto tému máme verejnú diskusiu v Liberálnom dome, kde budeme hovoriť aj o týchto možnostiach, ako legislatívnymi opatreniami znížiť tú cenu energie, pretože máme to aj v našom programe, máme to aj na tejto schôdzi ako konkrétne body, ktoré chceme presadiť, a ja som presvedčený, že sú to systémové opatrenia, o ktorých by sme sa mali baviť, a mali by sme ich čo najskôr zaviesť, pretože v prvom rade tu má byť ten spotrebiteľ, ktorému naozaj dnes hrozí, že od budúceho roka mu cena elektriny stúpne kvôli tomu, že aj tá cena elektriny na trhu jednoducho rastie, a tie politické zásahy, ktoré máme v cene elektriny, sú fixne dané, ale vieme ich okresať, tak to urobme. V piatom bode – toto je teda môj štvrtý pozmeňovák – a ten piaty, ten sa týka toho, ja to volám, že korekcie verzus dlh, pretože, ako som spomínal, v minulosti tu dochádzalo k nesprávnej regulácii zo strany Úradu pre reguláciu sieťových odvetví, a teda sú tam obavy, že po prejdení na toho jednotného výkupcu si distribučné spoločnosti budú nárokovať nejaký dlh, ktorý si v minulosti v rámci riadneho cenového konania nenárokovali, a teda dôjde k rapídnemu zvýšeniu tarify za prevádzku systému. A teda ja sa pýtam, prečo sa práve v zákone stále hovorí v rokoch 2018 a 2019 o dlhu, ktorý má byť uznaný do, do tej tarify. Konkrétne v novele sa uvádza, že prevádzkovatelia regionálnych distribučných sústav budú mať právo na úhradu neuhradených nákladov, ktoré vynaložili na poskytovanie podpory za rok 2018 a 2019. Takto formulované ustanovenia umožňujú, aby si prevádzkovatelia distribučných sústav, aby im boli uhradené aj iné náklady, ktoré nie, ktoré, a nielen tie, ktoré zodpovedajú korekciám, korekciám podľa vyhlášky, podľa toho vzorca, kde sa hovorí o T mínus 2. Zásadný rozdiel, a teda aj riziko spočíva v tom, že takto sa prevádzkovateľom distribučných sústav umožňuje, aby im ÚRSO dodatočne priznalo aj právo na úhradu nákladov, ktoré prevažujú, prevyšujú sumu korekcie. A opäť, ten diabol je v tých detailoch, spomínal som to aj posledne. My musíme dostať do tej novely zákona hlavne to, aby sa to týkalo len korekcií, nie dlhu, nie nákladov, ktoré im vznikli v iných rokoch ako v tých, kde sa majú uplatňovať tie korekcie. Navrhované ustanovenie dnes nerieši, že prevádzkovateľom distribučných sústav možno priznať len náhradu ekonomicky oprávnených nákladov, pretože len tieto možno podľa zákona považovať za oprávnené, a nie nákladov na podporu ako celku. O priznaní náhradných nákladov bude rozhodovať ÚRSO v cenovom konaní a nie je jasné, či to pôjde na úkor zvýšenia tarify za prevádzku systému, alebo sa tým zvýšia distribučné poplatky pre prevádzkovateľov distribučných sústav. Dôvodová správa, ktorá je obsiahnutá v tom § 18i ods. 16 a 17, o tomto mlčí. Takže nič, viac-menej tieto ustanovenia sa v procese prípravy zákona zásadne nezmenili. Vypadla tam možnosť náhrady nákladov, chvalabohu, za obdobia pred 1. 1., ale takisto hovorím, ten diabol je v tých detailoch, preto dávame ten piaty pozmeňovák. Ja sa teda rovno pustím do ich prečítania s tým, že teda ten piaty bude riešiť tie pravidlá cenovej regulácie nákladov prevádzkovateľov. K čomu som sa dnes nevyjadril, tak to sú tie kompenzácie, pretože tieto budeme riešiť ešte v rámci štátneho rozpočtu, a tieto sú v rámci zákona zatiaľ riešené iba ako možnosť, nie ako povinnosť. O. K., nie všetkým, aspoň niekomu. Ďakujem. A teraz by som teda prišiel k prečítaniu tých piatich pozmeňujúcich návrhov, ktoré mám pripravené. Takže prvý pozmeňujúci a doplňujúci návrh poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Karola Galeka k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 309/2009 Z. z. o podpore obnoviteľných zdrojov energie a vysoko účinnej kombinovanej výroby a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (tlač 1068). Vládny návrh zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 309/2009 Z. z. o podpore obnoviteľných zdrojov energie a vysoko účinnej kombinovanej výroby a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (tlač 1068), sa mení a dopĺňa takto: V čl. I v bode 30 v § 5c ods. 1 sa na konci pripája táto veta: „Účel a predmet výberového konania, podmienky účasti vo výberovom konaní a kritériá na vyhodnocovanie ponúk predložených vo výberovom konaní musia byť v súlade s politikami a opatreniami na dosiahnutie cieľov vyplývajúcich z Integrovaného národného energetického a klimatického plánu podľa osobitného predpisu.“ Toto bol prvý pozmeňovací návrh. Druhý, neviem, musím čítať aj ten nadpis, že pozmeňujúci návrh poslanca...? Netreba. Dobre, tak rovno sa vrhnem na samotný text pozmeňujúceho návrhu poslanca Národnej rady Karola Galeka. Vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 309/2009 Z. z. o podpore obnoviteľných zdrojov energie a vysoko účinnej kombinovanej výroby a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (tlač 1068), sa mení a dopĺňa takto: 1. V čl. bod 7 § 3 sa dopĺňa odsekmi 15 a 16, ktoré znejú: Rekonštrukcia alebo ods. 15. Pardon. „(15) Rekonštrukcia alebo modernizácia technologickej časti zariadenia výrobcu elektriny musí zabezpečiť technologické zhodnotenie zariadenia spočívajúce najmä v preukázateľnom zvýšení celkovej účinnosti, zvýšení inštalovaného výkonu, znížení vlastnej spotreby energie alebo znížení strát a nákladov na výrobu elektriny, ktoré výrobca elektriny preukáže znaleckým posudkom. Ukončenie rekonštrukcie alebo modernizácie technologickej časti zariadenia výrobcu elektriny preukazuje výrobca elektriny právoplatným kolaudačným rozhodnutím alebo znaleckým posudkom, v ktorom sa uvedie dátum, kedy bola rekonštrukcia alebo modernizácia technologickej časti zariadenia výrobcu elektriny ukončená, a ak sa kolaudácia stavby nevyžaduje. (16) Za rekonštrukciu alebo modernizáciu technologickej časti zariadenia výrobcu elektriny sa považuje aj nahradenie technologickej časti zariadenia výrobcu elektriny novou technologickou časťou, ktorá nemusí zodpovedať pôvodnej technológii zariadenia výrobcu elektriny.“ Prejdem na bod 2. 2. V čl. I bod 7 § 3 ods. 13 sa vypúšťa písmeno b). Súčasne sa zrušuje označenie písmena a). 3. V čl. I bod 8 § 3 ods. 16 sa vypúšťajú slová „a § 3c ods. 4“. Prejdem na bod 4. 4. V čl. I sa vypúšťa bod 15. Nasledujúce body sa primerane prečíslujú. Doterajší ods. 23 sa označuje ako ods. 22. To bol druhý pozmeňovací návrh, takisto veľmi dobrý a verím, že bude mať vašu podporu. Pozmeňujúci návrh č. 3., ten, ktorý sa týka práve toho uhlia, aby sme naozaj v zákone o podpore obnoviteľných zdrojov nepodporovali zariadenia, ktoré emitujú nové emisie. V článku, vládny návrh zákona, ktorým sa... Teda opäť vynechám ten nadpis, prejdem rovno k samotnému zákonu. Vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 309/2009 Z. z. o podpore obnoviteľných zdrojov energie a vysoko účinnej kombinovanej výroby a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (tlač 1068), sa dopĺňa takto: V čl. I bod 7 § 3 sa dopĺňa ods. 15, ktorý znie: „(15) Ak sa v zariadení výrobcu elektriny vyrába elektrina spaľovaním alebo spoluspaľovaním tuhých fosílnych palív, rekonštrukciou alebo modernizáciou technologickej časti zariadenia výrobcu elektriny sa musí zabezpečiť zmena palivovej základne zariadenia výrobcu elektriny na spaľovanie alebo spoluspaľovanie palív s nižšími emisiami skleníkových plynov a znečisťujúcich látok.“ V nadväznosti na túto zmenu sa primerane upraví úvodná veta novelizačného bodu. Takže to je podľa mňa asi ten dnes najpotrebnejší, teda všetky sú potrebné, ale toto je podľa mňa, aj kde by sme nemali mať žiaden spor. Štvrtý, ktorý sa týka práve toho G-komponentu, teda poplatku za prístup. Vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 309/2009 Z. z. o podpore obnoviteľných zdrojov energie a vysoko účinnej kombinovanej výroby a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (tlač 1068), sa mení a dopĺňa takto: V čl. III bod 36 znie: „36. § 37 sa doplní odsekmi 6 a 7, ktoré znejú: „(6) Povinnosti podľa odseku 2 písm. a), b), c), e), f), g) a j) sa nevzťahujú na výrobcu elektriny, ktorý nie je pripojený do sústavy.“ A odsek 7, ten dôležitý: (7) Ak je výrobca elektriny povinný uhrádzať platbu za prenosovej sústavy alebo platbu za prístup do distribučnej sústavy, výška platby nesmie prekročiť hodnotu súčinu sumy 0,50 eura za jednu megawatthodinu a objemu elektriny dodanej do prenosovej sústavy alebo distribučnej sústavy výrobcom elektriny.“ Toto je to, čo nás, čo nás... (reakcia z pléna), čo nás zjednocuje s nariadením, čo nás zjednocuje s nariadením Komisie. (Prerušenie vystúpenia predsedajúcou.)