S. Kahanec, poslanec: (2007-09-11):
Je to určite veľmi citlivá a veľmi náročná otázka na riešenie a už sme tu mali problémy z hľadiska vyvlastňovania a z hľadiska právnych vzťahov pritom viackrát pertraktované, či už išlo o stavby líniové alebo či išlo práve o už tu spomínané banské stavby a podobne. A je to problém primeranej náhrady, problém obmedzenia, vyvlastnenia nehnuteľností a tak ďalej. V samotnej správe sa spomína, že vlastne tento banský zákon rieši dosť značný rozsah otázok, lebo jednak rieši mnoho nezrovnalostí medzi viacerými zákonmi a medzi inými aj rozpor so stavebným zákonom. V tej istej dôvodovej správe sa uvádza, že takisto potrebu upraviť vyvlastňovacie konanie v zákone si vyžiadala prax a pripravovaný nový stavebný zákon. No, celkom mi to nejde do súladu, lebo očakával by som, že bolo by určite logickejšie, ak by tieto zákony, teda banský zákon, stavebný zákon a nový zákon o vyvlastňovaní, teda dva pripravované zákony, stavebný zákon a zákon o vyvlastňovaní, s týmto banským zákonom boli predkladané súbežne, kde by to malo logiku, aby potom ešte sa nevyskytli ďalšie nezrovnalosti. A určite je dosť pripomienok aj teraz v rámci pripomienkového času, myslím pri tých prvých diskusiách pri stavebnom zákone, ktorý sa musí došpecifikovať, aby vôbec vznikol ako tlač do Národnej rady. Preto mám určitú obavu o právne vzťahy, lebo zasa sa touto novelou rozširuje pôsobnosť rezortu ministerstva hospodárstva s tým, že práve rezort bude vydávať osvedčenia o vhodnosti osobitného zásahu, či už do zemskej kôry, alebo na účely konverzie, a bude, samozrejme, vydávať aj záväzné stanoviská a bude rozhodovať o tom, že či pri strete záujmov ide o hospodársky záujem na využití výhradného ložiska, alebo o oprávnený záujem vlastníka, eventuálne pri vyvlastňovacom konaní, pri zriaďovaní vecného bremena a podobne. Takže vzhľadom na to, že už sme tu podobné problémy pri týchto kompetenciách pri rezortoch mali, napríklad pri zákone o ÚRSO, keď sme to riešili a takisto sa tam presúvali kompetencie, tak minimálne by som pri tomto predkladanom zákone fakt očakával, aby sa tieto tri zákony, ktoré spolu veľmi úzko súvisia, riešili súbežne bez takéhoto predstihu banského zákona. Keď mi viete dať nejakú odpoveď na tieto otázky, ktoré som tu spomínal, tak budem rád. Ešte spomeniem dopad zákona na verejný rozpočet. Uvádza sa, že by sa mali rozšíriť počty zamestnancov, myslím, že tam je číslo 12 a že predtým, keď sa novelizoval zákon, tak vlastne to prešlo, predchádzajúce novely boli bez zvýšenia stavu zamestnancov. Môžem povedať, že keď sa vtedy nezvýšil stav, zrejme tam bol určitý zámer, neviem teraz presne posúdiť, lebo vtedy som tu nesedel, ale každopádne teraz deklarovala vláda a pán premiér, že chce znížiť ešte stavy v rezortoch. A my teraz zvyšujeme ďalší stav zamestnancov s tým, že keď si pozrieme rozpis bežných a kapitálových výdavkov, tak na roky 2008, 9, 10 sa uvažuje s potrebou 50, 54, 61 miliónov. Uviedol som zaokrúhlené čísla v miliónoch. Takže to zvýšenie, ktoré prinesú napríklad zvýšené príjmy za poplatky za prepravu pyrotechnických výrobkov a podobne, tak je to vlastne len desatinka toho, čo si vyžiadajú mzdové náklady a ďalšie bežné a kapitálové výdavky. Určite je dobré podporiť tieto úrady výpočtovou technikou, ale je otázka, že či je to nevyhnutné, aby sa zvyšovali mzdové náklady a ďalšie náklady na samotnú funkciu. Takže pokiaľ viete mi zodpovedať niektoré veci, tak poprosím o odpoveď. Ďakujem pekne.