Susko, Boris, poslanec NR SR (2015-05-19):
Ďakujem pekne za slovo, pán predseda. Vážený pán predseda, milé kolegyne, kolegovia, chcel by som v úvodnom vystúpení povedať niekoľko slov k procesu prerokovávania týchto základných súkromnoprávnych kódexov. V zásade je treba povedať, že ide o výsledok niekoľkoročnej práce tímu odborníkov z právnej teórie a praxe pod názvom Rekodifikačná komisia Občianskeho civilného procesu. Ide o skupinu odborníkov, dá sa povedať, bez politického trička, skupinu odborníkov tak z vysokoškolského pedagogického prostredia, teoretikov, ako aj aplikujúcich právnikov, či už v zastúpení sudcov, prokurátorov, advokátov, notárov a ďalších odborníkov z oblasti práva. Čiže nikto nemôže povedať, že tento návrh má nejaký politický charakter, ide čisto o dokument, základný dokument súkromného práva, ktorý bol robený na takejto úplne apolitickej báze a z ktorej vyšiel, myslím si, veľmi kvalitný návrh zákona, ktorý bol v januári tohto roku predložený do Národnej rady. Po tom, ako v Národnej rade prešiel prvým čítaním, bol nastavený dostatočný časový priestor, dlhší, ako býva zvykom pri iných návrhoch zákona, a to bol v zásade až 4 mesiace, pretože až v máji 2015 bol na prerokovaní v druhom čítaní vo výboroch Národnej rady a teraz ho máme v druhom čítaní v pléne. Treba povedať ešte, že pred tým, ako tento návrh zákona prišiel do Národnej rady Slovenskej republiky, bol predmetom štandardného legislatívneho procesu, to znamená vnútrorezortného a mimorezortného pripomienkového konania, ale nielen to, ale bol diskutovaný v širokej odbornej verejnosti, mali možnosť sa k tomu vyjadriť rôzne stavovské organizácie, právnické, ako aj iné organizácie, ako napríklad organizácie ochrany spotrebiteľa a podobne, kde široká verejná odbornosť ocenila prístup ministerstva, resp. rekodifikačnej komisie pri príprave tohto návrhu zákona a komunikáciu rekodifikačnej komisie a ministerstva so všetkými týmito zainteresovanými subjektmi, dokonca aj niektoré mimovládne organizácie, ktoré často kritizujú túto vládu, ocenili prípravu tohto návrhu zákona a komunikáciu pri príprave s odbornou verejnosťou. Ten čas medzi prvým a druhým čítaním o návrhu zákona bol určený ďalej na diskusiu na pôde Národnej rady, resp. diskusiu neformálnu tých členov Národnej rady alebo tých poslancov Národnej rady, ktorí sa odborne venujú právu, osobitne občianskemu právu, ktorí mali možnosť sa k tomu vyjadriť tak na výbore ústavnoprávnom, ako aj na neformálnom stretnutí, ktoré ústavnoprávny výbor pod gesciou, teda pán minister pod svojou gesciou spolu s ústavnoprávnym výborom zorganizovali, kde sa diskutovali podrobne jednotlivé paragrafy, kde sa išlo paragraf po paragrafe a jednotlivé časti všetkých troch kódexov sa detailne rozdiskutovali a pripomienkovali tak zo strany vládnej, ako aj zo strany opozičných strán, resp. poslancov opozičných strán, najmä tých, ktorí sú zastúpení v ústavnoprávnom výbore. Bolo naplánované aj ďalšie stretnutie, ktoré sa však, žiaľ, neuskutočnilo vzhľadom na mimoriadnu schôdzu, ktorá prebiehala pred pár týždňami. Napriek tomu však pripomienky, časť pripomienok, treba povedať, že nie všetky, samozrejme, ale časť pripomienok, ktoré vzišli z tohto neformálneho stretnutia, ktoré sa uskutočnilo v Omšení za prítomnosti viacerých poslancov z rôznych strán k týmto návrhom zákonov, boli akceptované a boli spracované do pozmeňovacieho návrhu, ktorý potom bol prijatý na ústavnoprávnom výbore a tvorí súčasť spoločnej správy. Ten čas medzi prvým a druhým čítaním sa využil najmä na to, aby sa ešte rozdiskutovali jednotlivé otvorené inštitúty a názory na ne, aby sa takýto pozmeňujúci návrh mohol pripraviť a, samozrejme, aby sa dočistili ešte drobné legislatívno-technické detaily, ktoré pri jednotlivých ustanoveniach v návrhu zákona bolo treba upresniť. Preto aj, ak sa pozriete na spoločné správy výborov, sú netradične rozsiahle, avšak sú netradične rozsiahle práve preto, lebo reagovali aj na spoločné stretnutie poslancov, z ktorých vzišli ešte pozmeňujúce návrhy, a reagujú aj na určité, by som povedal, vyčistenie právneho textu tak, aby tieto kódexy mali, boli úplne v poriadku. Na ústavnoprávnom výbore dokonca boli predložené nové pozmeňujúce návrhy zo strany opozície, ktoré boli takisto čiastočne akceptované, čiže myslím si, že pri týchto kódexoch tu nešlo vôbec o nejaké politikárčenie, ako to často býva pri iných právnych normách a predpisoch, ale išlo naozaj o vecné riešenie jednotlivých právnych inštitútov. Vzhľadom na to, že budú podľa mojich informácií prijaté alebo predložené ešte ďalšie pozmeňovacie návrhy, aj vzhľadom na niektoré pozmeňovacie návrhy, ktoré predložené boli, by som rád navrhol vyňať ešte oproti tomu, ako to stanovujú spoločné správy, ešte niektoré ďalšie body spoločnej správy na osobitné hlasovanie. Najmä pokiaľ ide o tlač, k tlači 1333 navrhujem, aby okrem spôsobu hlasovania, ktorý bol navrhnutý v spoločnej správe, sme ešte vyňali na osobitné hlasovanie bod 35 spoločnej správy a aby sme vyňali na osobitné hlasovanie bod č. 140 spoločnej správy. K tlači 1335 Správny súdny poriadok navrhujem okrem toho, ako bolo navrhnuté v spoločnej správe, aby sme vyňali na osobitné hlasovanie bod č. 124 spoločnej správy a aby sme vyňali na osobitné hlasovanie bod č. 136 spoločnej správy. Pokiaľ ide o tlač 1334, navrhujem, aby sme hlasovali tak, ako odporúča spoločná správa. Pokiaľ ide o vecnú stránku návrhov zákonov, nebudem k tomu veľmi dlho a obšírne rozprávať, pretože som k tomu vystúpil už v prvom čítaní a celú tú filozofiu nového delenia procesných kódexov do troch kódexov som už prezentoval pri svojom vystúpení v prvom čítaní, takže ja len zopakujem veľmi stručne a veľmi v krátkosti pár vetami, že v zásade ide o rekodifikáciu Občianskeho súdneho poriadku, ktorá predstavuje tri kódexy, Civilný sporový poriadok, Civilný mimosporový poriadok a Správny súdny poriadok, pričom tieto kódexy sú takto rozdelené vzhľadom na charakter spoločenských vzťahov, ktoré upravujú, a to na spory a mimospory, kde sa vedie sporové konanie, ktoré má kontradiktórny charakter, a teda má úplne iné pravidlá tento proces ako proces mimosporový a zase úplne iné pravidlá ako proces správny. Čiže ide tu najmä o to členenie vzhľadom na charakter spoločenských vzťahov, ktoré tieto kódexy upravujú, a nie je to nič nové, nedá sa hovoriť o žiadnej diskontinuite, pretože nadväzuje táto právna úprava na právnu úpravu, ktorá tu bola spred roku 1950, pred tým, ako sa do nášho právneho poriadku zaviedli určité socialistické prvky, ktoré tu máme dodnes a ktoré dnes neodrážajú reálny stav, ktorý pri procesných pravidlách na súdoch by mal byť. V týchto nových kódexoch sa môžete stretnúť s novými pojmami, resp. k vráteniu sa k pojmom práve spred roku 1950, a to práve a zase vzhľadom na charakter jednotlivých týchto kódexov, čiže pokiaľ hovoríme o Civilnom sporovom poriadku, tak už nehovoríme o účastníkoch konania, ale hovoríme o stranách sporu a podobne. Čiže to prispôsobenie členenia týchto pojmov a štruktúra paragrafov je vzhľadom na charakter tých spoločenských vzťahov, ktoré tieto kódexy upravujú. Myslím si, že toľko na úvod z mojej strany stačí, všetci máte a mali ste dostatočný priestor niekoľko mesiacov oboznámiť sa s týmito kódexmi a jednotlivými inštitútmi, ktoré upravujú, nevidím efektívne, účelné, aby som tu každý inštitút pomenovával individuálne, na to bude priestor pri konkrétnej rozprave ďalšej, takže ďakujem za pozornosť. Pán predseda, skončil som.