Hudák, Vazil, minister hospodárstva SR (2015-09-17):
Ďakujem. Prajem pekné popoludnie. Odpoviem teda na otázku pána poslanca Gabriela Csicsaia. Vážený pán poslanec, ministerstvo hospodárstva každoročne analyzuje stav malého a stredného podnikania v Slovenskej republike. Vychádzajúc z pravidelných ročných správ o stave malého a stredného podnikania je možné konštatovať, že základným kvantitatívnym ukazovateľom, ktorý odzrkadľuje aj celkovú kvalitu podmienok pre podnikanie, je počet malých a stredných podnikov. Od roku 2009 sa celková početnosť malých a stredných podnikov vyznačuje odlišnými vývojovými tendenciami, ktoré sú zaznamenané v rámci jednotlivých právnych foriem. Zatiaľ čo počet malých a stredných podnikov, právnických osôb, rástol od roku 2009 priemerným medziročným tempom 8,8 %, počet fyzických osôb podnikateľov v priebehu predchádzajúcich piatich rokov vykazuje priemerný medziročný pokles, a to približne o 1,8 %. Takže vidíme tu rozdiel v tom, že rastie nám počet právnických osôb, takzvaných eseročiek, alebo iných foriem a klesá nám počet fyzických osôb podnikateľov alebo živnostníkov. Hlavnými príčinami postupného znižovania počtu živnostníkov bola v roku 2009 a v nasledujúcich rokoch hlavne hospodárska kríza, potom v roku 2012 až 2014 k dôvodom transformácie podnikania zo živnosti na s. r. o. je možné pripísať zmenu daňovo-odvodovej legislatívy, ako aj zmenu v oblasti dlhodobej politiky. V týchto rokoch dochádza k postupnému nárastu sociálnych a zdravotníckych odvodov (napríklad zmena minimálneho vymeriavacieho základu, zmena živnostenského koeficientu) a obmedzili sa aj výdavky, ktorými si živnostníci znižovali náklady na podnikanie. Išlo o legitímne rozhodnutie živnostníkov, pričom pokles ich početnosti sa, naopak, prejavil v náraste počtu právnických osôb v kategórii malých podnikov. To znamená, že celkový počet podnikateľských subjektov, kde počítame aj s. r. o., aj živnostníkov, v podstate je stabilizovaný. V odpovedi na ďalšiu časť vašej otázky, a to je, ako plánujeme skvalitniť podmienky na podnikanie, predovšetkým nadmerné daňové a odvodové zaťaženie, využijem výsledky vami spomínanej štúdie, to znamená výsledky štúdie OECD, v ktorej sa uvádza, že celkové daňové zaťaženie v roku 2013 bolo v Slovenskej republike vo výške 29,3 % HDP, a to je o 4,5 percentuálneho bodu nižšie, ako je priemer OECD, a patrilo k najnižším v rámci európskych krajín OECD a v krajinách V-4. Zámerom vlády Slovenskej republiky v daňovej a odvodovej oblasti je naďalej zvyšovať úspešnosť výberu dane z príjmu a, samozrejme, naďalej úspešne znižovať úniky na DPH. V oblasti znižovania odvodov a zaťaženia práce vláda Slovenskej republiky, ako viete, už schválila zníženie odvodu pre nízkopríjmových zamestnancov. Môj kolega minister financií Kažimír sa niekoľkokrát vyjadril, že ak tieto pozitívne trendy v oblasti verejných financií budú pokračovať, bude to tiež nasledovať alebo dá to dobrú bázu pre znižovanie daňového a odvodového zaťaženia pre malé a stredné podniky. Ďalší bod, ktorému by som sa len stručne chcel venovať, je otázka neprimeranej regulačnej záťaže pre podnikateľov, alebo teda hlavne pre malé a stredné podniky. V tejto oblasti od októbra 2015 začneme aplikovať systematické hodnotenie dopadov regulácií na podnikateľské prostredie. Jedná sa o tzv. Regulatory Impact Assessment, v rámci čoho sa bude realizovať aj proces hodnotenia dopadov regulácie na malé a stredné podniky, jedná sa o tzv. MSP test. Hodnotenie dopadov regulácie je základným predpokladom pre znižovanie neprimeranej regulačnej záťaže podnikateľského prostredia a odstraňovanie neodôvodnených bariér v podnikaní. Zlepšovanie podnikateľského prostredia je naozaj beh na dlhú trať, ako napríklad očakávaný príchod takých investorov ako Land Rover. Množstvo investorov, ktorí prichádzajú na Slovensko aj v oblasti malých a stredných podnikov, ukazuje, že podnikateľské prostredie na Slovensku nie je až tak zlé, ako sa niekedy vykresľuje. Ale, samozrejme, sú tu oblasti, kde sa to dá zlepšiť. A tam práve zameriame súčinnosť v rámci ministerstva hospodárstva a ja ako minister hospodárstva. Takže toľko v rámci odpovede. Ďakujem za pozornosť, prajem pekné popoludnie.