Procházka, Radoslav, poslanec NR SR (2010-10-22):
Ďakujem veľmi pekne, pán predsedajúci. Vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, ospravedlňujem sa, že v takomto čase o 12.30 hodine v piatok ešte sa hlásim do rozpravy, ale aj asi tu bola taká nepriama výzva napr. vo vystúpení pána poslanca Madeja aj s prihliadnutím na okolnosti, aké sprevádzalo naše hlasovanie v ústavnoprávnom výbore o návrhu stanoviska k tejto veci. Rozdelím to vystúpenie, obávam sa, že to sa mi nepodarí zmestiť pod nejakých sedem až desať minút, na dve časti. V prvej sa chcem zaoberať tým, čo je tu spochybnené, opakovane a čo bolo spochybňované od začiatku, a to je to, či sú splnené procedurálne podmienky pre to, aby plénum Národnej rady o tejto vôbec mohlo konať a rozhodovať. V tej druhej časti, či sú splnené materiálne, hmotno-právne podmienky pre to, aby tie dotknuté osoby boli odvolané z funkcie členov Rozhlasovej rady. Pokiaľ ide o to, či sú splnené tie procedurálne podmienky pre to, aby Národná rada mohla o tomto konať, tak tá otázka sa dá vlastne transformovať na inú otázku, a to je to, či je, platí § 12 zákona o Slovenskom rozhlase. Odpoveď na tú otázku, či platí § 12 zákona o Slovenskom rozhlase je jednoznačná a nepochybná. Áno, platí. Keďže platí tento paragraf, je plénum Národnej rady vecne príslušné na konanie o tejto veci. Pani poslankyňa Zmajkovičová aj pán poslanec Madej namietli v takom, v takej strašnej koncentrovanej podobe, že bola porušená procedúra rokovacieho poriadku, ale neodznelo jedno jediné konkrétne ustanovenie zákona o rokovacom poriadku, ktoré malo byť porušené, a myslím si, že dôvod, pre ktorý žiadne takéto ustanovenie nebolo označené je ten, že žiadne takéto ustanovenie ani neexistuje, ktoré by bolo porušené. Čo sa týka tých podmienok pre to, aby plénum Národnej rady o tomto mohlo konať, tak sú dané zákonom a sú vymedzené do tej časti vety, ktorá hovorí: „Ak vykonáva funkciu alebo činnosť, nezlučiteľnosť s funkciou člena rady podľa § 10 ods. 3 až 5 zákona o Slovenskom rozhlase.“ Nikde v zákone o Slovenskom rozhlase sa nehovorí o nejakom návrhovom oprávnení predsedu Rozhlasovej rady. Hovorí sa o oznamovacej povinnosti predsedu Rozhlasovej rady, ktorej nesplnenie, ak si nesplní predseda Rozhlasovej rady svoju oznamovaciu povinnosť, vystavuje sa hrozbe postihu, ale nemôže mať takéto nesplnenie oznamovacej povinnosti predsedu Rozhlasovej rady za následok zánik vecnej pôsobnosti pléna Národnej rady, ktorú priznáva zákon. To jednoducho nie je možné. Čo sa týka toho vzťahu medzi zákonom o Slovenskom rozhlase a ústavným zákonom o výkone verejného záujmu, ony sú tie úpravy paralelné a vzájomne sa dopĺňajú. V prípade, že by ústavný zákon upravoval tú matériu, ktorú upravuje zákon o Slovenskom rozhlase vo vzťahu k členom Rozhlasovej rady, samozrejme, platí právny predpis vyššej právnej sily má prednosť pred právnym predpisom nižšej právnej sily. Ale upravuje čosi iné. V troch aspektoch čosi iné. Iný subjekt. Podľa zákona o Slovenskom rozhlase sa k členom Rozhlasovej rady alebo o členoch Rozhlasovej rady rozhoduje plénum. Podľa ústavného zákona je to výbor pre nezlučiteľnosť funkcií. To je jeden rozdiel. Druhý. Spôsob výkonu tej kompetencie. Plénum Národnej rady rozhoduje o odvolaní členov Rozhlasovej rady. Výbor pre nezlučiteľnosť funkcií neodvoláva členov Rozhlasovej rady, pani poslankyňa, ale vyslovuje stratu funkcie. Čiže je tu rozdiel aj v spôsobe výkonu kompetencie a je tu úplne zásadný rozdiel, ktorý sa týka podmienok pre uplatnenie tej pôsobnosti. Plénum Národnej rady odvoláva členov Rozhlasovej rady v prípade, že sú splnené skutkové podstaty podľa zákona o Slovenskom rozhlase. Výbor vyslovuje stratu funkcie v prípade, že sú naplnené úplne iné skutkové podstaty. Tu ani nebola vôbec objektívna možnosť, aby výbor rozhodol o vyslovení straty funkcie, pretože to môže len v dvoch prípadoch. Ak je recidíva, ak je opakované porušenie tých povinností, a keď je nesprávne alebo neúplne vyplnené majetkové priznanie. Za iných okolností výbor ani nemohol, to sú materiálne dve odlišné skutkové podstaty. Čiže tie úpravy sa líšia v troch kľúčových náležitostiach a celkom jednoznačne z toho vyplýva, že existencia nejakej pôsobnosti výboru, nemôže mať za následok zánik oprávnenia pléna, ktoré sa týka iných skutkových podstát a iného spôsobu výkonu kompetencie. To jednoducho nesedí ani v detaile, ani v celku. Čiže plénum Národnej rady Slovenskej republiky má zákonom založenú kompetenciu rozhodovať o tom, či odvolať členov Rozhlasovej rady. Čo sa týka teda porušenia tej procedúry ešte sa k tomu, prepáčte, predsa len pár vetami vrátim. Už som avizoval, že neexistuje ustanovenie zákona o rokovacom poriadku, ktoré bolo porušené, ale predsa len poďme po jednotlivých fázach. Tá námietka, ktorú som zachytil, je tá, že predsedovi Národnej rady sa dostal podnet od Aliancie Fair-play, nie oznámenie od predsedu Rozhlasovej rady. O zaradení tohto bodu na rokovanie rozhodlo plénum Národnej rady Slovenskej republiky hlasovaním. V tom okamihu ako bol tento bod zaradený na rokovanie, na návrh predsedu Národnej rady bola konvalidovaná akákoľvek svojvôľa predsedu Národnej rady, pretože už to nie je jeho rozhodnutie, ale je to rozhodnutie najvyššieho zákonodarného orgánu Slovenskej republiky, že sa nejakou vecou bude zaoberať. Čiže v tejto fáze, ak aj bola údajne nejaká svojvôľa, tak plénum ju dokonale a v plnom rozsahu vykompenzovalo vlastným autonómnym rozhodnutím a tvrdiť, že plénum nemá právomoc rozhodnúť o tom, či sa niečím bude, alebo nebude zaoberať, tak tak ďaleko snáď nepôjde nikto z nás. Čo sa týka tej ďalšej fázy, tak ono to súvisí aj s tou vecou pána Baluna, prečo je ten pozmeňujúci návrh problematický a súvisí s tým, že podľa § 26 ods. 3 zákona o rokovacom poriadku, každá jedna vec, ktorá má byť predmetom rozhodovania pléna, je pridelená príslušnému výboru. Opäť bola dodržaná táto procedúra, predseda to, predseda Národnej rady to pridelil aj mediálnemu výboru. Podľa môjho osobného názoru to nemal čo prideľovať výboru pre nezlučiteľnosť funkcií, lebo tie skutkové podstaty boli úplne mimo, ale veď každý nakladá so svojou kompetenciou, ako uzná za vhodné. Bolo to pridelené mediálnemu výboru, ten zaujal stanovisko a je to teraz v pléne. Neexistuje naozaj paragraf zákona o rokovacom poriadku, ktorý by sme porušili, ani paragraf zákona o Slovenskom rozhlase, ani článok ústavy. Teraz k tej, k tomu meritu, ešte naozaj veľmi stručne. Či sú splnené materiálne podmienky preto, aby boli tie dotknuté osoby odvolané. Ja si myslím, že je to vecou úvahy každého jedného poslanca, ale Národná rada sa stáva pánom tejto veci v okamihu, ako rozhodne hlasovaním, že to bude zaradené do rokovania. A teraz, prepáčte, možno taký trochu didaktický výstup, ale existuje čosi ako autentický výklad a autentický výklad znamená výklad práva tým subjektom, ktorý to právo vytvoril. Čiže dnes, alebo teda v utorok, alebo už kedykoľvek, Národná rada svojím hlasovaním podá autentický výklad toho, či kandidatúra za politickú stranu je podľa nej pôsobením v prospech politickej strany. A to si každý jeden poslanec vo vlastnom vedomí a svedomí sám rozhodne, či si myslí, že kandidovanie za politickú stranu, prípadne vedenie jej propagačného alebo komunikačného odboru nie je pôsobením v prospech politickej strany, ale je vo vzťahu k tej politickej strane neutrálne, alebo je to pôsobením proti politickej strane. Účelom toho ustanovenia, ktoré zakotvuje tú podmienku nezlučiteľnosti, je odstrániť z rozhodovania Rozhlasovej rady akékoľvek politické väzby, čiže hranie sa na slovíčka, či kandidovanie za politickú stranu je, alebo nie je takouto politickou väzbou. Môže byť, ja si myslím, že je úplne legitímne hlasovať tak, že tí ľudia nie sú v nezlučiteľnosti funkcií, hovorím, môžeme mať na to každý svoj názor a Národná rada podá autentický výklad hlasovaním. Ešte k tomu meritu jednu poznámku. Čo to znamená, alebo dobre, povedal som, čo som potreboval, ešte sa vrátim k tomu, čo hovoril aj pán predseda Jarjabek, a to je vec týkajúca sa pána Baluna. Ja sám za seba, teraz dávam verejný prísľub, že bez ohľadu na to, ako dopadnú tí traja, ako dopadne pán Háber, pán Koreň a pani Jaššová, ja budem hlasovať za odvolanie pána Baluna z funkcie člena Rozhlasovej rady, len možno taká poznámka, že nechcem sa tu zastávať Aliancie Fair-play, nemám na to najmenší dôvod, ani mandát, ale ten dôvod, pre ktorý sa im možno nezmestil do toho návrhu, môže spočívať v tom, že pán Balun kandidoval v roku 2006 na nejakom údajne 117. mieste a tieto dotknuté osoby kandidovali v roku 2010, tak si to, pravdepodobne, ľudia, ktorí sú v aliancii, sa zaoberajú monitoringom, nevšimli, ale ja som rád, že si to všimol niekto iný, a to hovorím úplne úprimne, pretože poriadok musí byť. A to padni, komu padni, potvrdil to aj pán poslanec Abrhan, sa bude vzťahovať na každého, bez ohľadu na to, za akú stranu kedy nastúpil. Nie je problémom, ale okolnosťou, ktorú treba zobrať do úvahy, je to ten § 26 ods. 3, ktorý hovorí, že každý jeden takýto návrh, o ktorom sa bude rozhodovať v pléne, musí byť pridelený príslušnému výboru. Ale ak by malo byť na prekážku dojmu, že nám ide naozaj o vec, to že sa nebude o tom hlasovať v balíku, tak ja som ochotný podporiť aj ten návrh, aby či už jeden, alebo druhý, aby bolo jasné, že skutočne ide o vec a o nič iné. Vidím, že tam sú faktické poznámky, tak ma možno dovtedy ešte napadne, čo som chcel povedať. Ďakujem pekne, pán presedajúci. (Potlesk.)