R. Kaliňák, podpredseda vlády a minister vnútra SR: (2009-11-05):
Vážený pán predseda, vážené dámy poslankyne, páni poslanci, pani poslankyňa, nezamestnanosť je za posledných 20 rokov jedným z najvážnejších problémov v slovenskej spoločnosti. Dostatok práce pre všetkých občanov Slovenskej republiky je na Slovensku kľúčovou témou celých 20 rokov. Je to problém, ktorý sa vinie slovenskou spoločnosťou a od nej sa odvíja kvalita života občanov a ich životná úroveň. Plne sa stotožňujem s tým, že práca a pracovná činnosť je základnou podmienkou ľudskej existencie. Plne rešpektujeme čl. 23 Všeobecnej deklarácie ľudských práv, kde právo na prácu patrí medzi základné ľudské práva. To právo patrí v Slovenskej republike aj medzi ústavné práva našich občanov, preto táto vláda si problematiku zamestnanosti postavila za jeden zo základných cieľov v tomto volebnom období. Nevychádzali sme však z koncepcie neoliberálov, ktorí zamestnanosť spájajú s pojmom pružnosť na trhu práce. Ten pojem pre nich zjednodušene znamená znižovanie ochrany zamestnancov, termínované pracovné zmluvy, prípadne úplne voľné pracovné dohody, prepustenie zamestnanca bez upozornenia, bez práva alebo odstupného. Má to byť zamestnávanie bez zaručenia minimálnych istôt a pocitov bezpečnosti. My volíme stratégiu zamestnávania a tvorby pracovných miest na jednej strane, s harmonickým prepojením ekonomických potrieb spoločnosti na druhej strane, zo schopnosti tieto potreby občanmi naplniť. To si však vyžaduje od zamestnávateľov kvalifikovanejšie riadiť a ovplyvňovať reprodukčný proces, zvyšovať konkurenčnú schopnosť ponúkaním výrobkov a služieb pre požiadavky zákazníkov. Musí sa to diať koncepčne a strategicky, avšak nie na úkor sociálneho statusu zamestnanca. To si vyžaduje od podnikateľov, ale aj vládnej moci predvídať a efektívne ovládnuť predovšetkým inovačné procesy. To sú kľúče k zamestnanosti v 21. storočí v globálnom konkurenčnom prostredí a riešenie nepredstavujú nízke mzdy, znižovanie ochrany zdravia a bezpečnosti zamestnancov, znižovanie istôt rozhodujúcej časti zamestnancov. Žiaľ, v niektorých odvetviach a v niektorých podnikoch v Slovenskej republike zásady kvalifikovaného riadenia pracovnoprávnych vzťahov nie sú súčasťou kultúry podnikania. Ukázalo sa ako správne, že vláda v rokoch 2007 a 2008 upravila niektoré zákony upravujúce pracovnoprávne vzťahy, vrátane zákonov zvyšujúcich ochranu zamestnancov. Slovenská republika z hľadiska potenciálu vnútorného trhu je odkázaná na otvorenú ekonomiku. Rozmer, rýchlosť a hĺbka hospodárskej krízy z polovice roka 2008 úplne prirodzene zasiahla aj Slovenskú republiku. V súčasnosti sa už reálne zvyšuje ekonomická aktivita. Obdobné signály prichádzajú aj z vyspelých ekonomík, čo je, pochopiteľne, veľmi dobré. Napriek tomu je stále aktuálne a nevyhnutné intenzívne sa zaoberať podporou rastu hospodárstva, podporou rastu zamestnanosti a znižovaním nezamestnanosti tak, aby sa čas rastu zamestnanosti Slovenskej republiky príliš neoneskoril za rastom hospodárstva. Aké sú tendencie na trhu práce v Slovenskej republike? Z analýz vyplýva, že nárast nezamestnanosti nezasiahol tzv. ohrozené skupiny. I keď došlo k rastu nezamestnanosti skupiny občanov do 24 rokov, jej rast nie taký dramatický ako rast strednej vekovej skupiny. Podobne došlo k poklesu nezamestnanosti u občanov nad 50 rokov. U občanov nezamestnaných dlhšie ako jeden rok prišlo tiež k radikálnemu poklesu. Je to výsledok aktívnych opatrení na trhu práce, ktoré nadobudli účinnosť k 1. máju 2008, a opatrení na zmiernenie dosahov globálnej ekonomickej krízy prijatých s účinnosťou od 1. marca 2009. Nepotvrdilo sa, že odchod do predčasného dôchodku by bol zneužívaný na znižovanie nezamestnanosti. Nepotvrdila to ani téza o raste zamestnávania občanov na dohodu o vykonaní práce. Z týchto údajov zreteľne vyplývajú tieto závery. Kľúč k rastu nezamestnanosti je spojený predovšetkým s rastom hospodárstva v odvetví priemyselnej výroby a služieb. Práca so skupinou nezamestnaných z odvetvia priemyselnej výroby a služieb musí byť iná ako s ohrozenými skupinami. Účinok opatrení prijímaných na úrovni vlády, ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny a Ústredia práce sociálnych vecí a rodiny kladne ovplyvnil vývoj počtu uchádzačov o zamestnanie v skupine mladistvých, starších a dlhodobo nezamestnaných. V súčasnom období vláda Slovenskej republiky pripravuje opatrenia zamerané najmä na oblasti riešenia platobnej neschopnosti hospodárskych subjektov využitím inštitútu reštrukturalizácie, efektívnejšie a účinnejšie využívanie pomoci a podpory zo zdrojov Európskeho spoločenstva na podporu udržania zamestnanosti a tvorby nových pracovných miest, podpory investičných projektov zameraných na zvýšenie zamestnanosti, prioritne v regiónoch s vysokou mierou nezamestnanosti, podpory vytvárania priemyselných zón na regionálnej úrovni, rozšírenia priemyselnej produkcie a obchodných aktivít, stabilizácie dávok, perspektívy zachovania zamestnanosti kľúčových zahraničných investorov so sídlom na území Slovenskej republiky, vrátane vývoja, výskumu a inovácií, podpory malých a stredných podnikov v oblasti stavebníctva a vo vzťahu k čerpaniu úverov. Po prerokovaní týchto opatrení so sociálnymi partnermi sa vláda problematikou nezamestnanosti z pohľadu reálneho stavu slovenského hospodárstva bude zaoberať na samostatnom rokovaní. Dôstojná zamestnanosť všetkých občanov Slovenskej republiky je prioritou a prioritnou úlohou tejto vlády nielen teraz, bola a je a, samozrejme, bude. Ja by som rád doplnil ešte aktuálne informácie, ktoré zverejnila Európska komisia, nie my, nie vláda, nie politická strana, nie rôzni samozvaní analytici. Z tejto analýzy jednoznačne vyplýva, že Slovensko si práve v čase krízy veľmi dobre stojí práve aj v oblasti ochrany zamestnanosti. V priemere Európskej únie klesá nezamestnanosť na úrovni 1,3 %. Slovensko si udržuje stav, kedy mu zamestnanosť nepoklesne. To isté platí aj vo vývoji nezamestnanosti. V rámci krajín, ktoré boli vždy dávané za príklad otvorenosťou ekonomiky, liberálnymi zákonmi, zákonmi, ktoré nechránia pracujúcich, vyskočila miera nezamestnanosti za posledný rok o 4 až 10 %. Samozrejme, sú to všetko krajiny ako Írsko a pobaltské krajiny a dokonca aj Česká republika, ktorej narástla nezamestnanosť vo väčšej miere ako na Slovensku. Myslím si, že práve aktívnymi opatreniami z prvých rokov súčasnej vlády, ako aj opatreniami prijatými práve v čase začínajúcej hospodárskej krízy sme pomohli zminimalizovať negatívne dopady tejto krízy na stav, ktorý dnes poznáme. Ďakujem pekne.  (Potlesk.)