Zemanová, Anna, poslankyňa NR SR (2017-09-06):
Ďakujem pekne za slovo. Ja by som mala v úvode trošku takú odbočku, a síce povedať si niečo vôbec principiálne o dotáciách pre poľnohospodárstvo, resp. pôdohospodárstvo. Myslím si, že takýto nový zákon, ktorý keď rezort predkladá, tak mala by sa vyjasniť celkovo koncepcia slovenského, celkovo koncepcia slovenského poľnohospodárstva a tá zrejme by si tiež vyžadovala nejakú lepšiu debatu, otvorenejšiu debatu a možno aj naviazať na nové témy spoločnej poľnohospodárskej politiky, ktoré zrejme budú definované začiatkom budúceho roka. To, že, iste vám je známe, že vo februári t. r. Európska komisia otvorila verejnú konzultáciu, ktorá mala predstaviť prvú fázu modernizácie a zjednodušenia spoločnej poľnohospodárskej politiky, a v týchto dňoch by mali byť už pomaly známe výsledky z verejnej konzultácie a možno v januári predstavené nejaké nové smerovanie spoločnej poľnohospodárskej politiky. Na základe toho by bolo asi dobré aj, aby reagoval takýto nový zákon, ktorým sa rušia dva existujúce zákony, ktoré, nehovorím, že boli dobré. Iste si vyžadovali nejakú zmenu. Poľnohospodári majú dneska dvojakú úlohu, vyrábať potraviny, ale súčasne aj chrániť prírodu a biodiverzitu. Európska únia, krajina je pokrytá asi jednou pätinou územia, ktoré je chránená, a tieto projekty sú zahrnuté v programe, teda územia sú zahrnuté v programe Natura 2000, ktorá je cieľom biodiverzity v Európe ako takej. Tieto lokality sú súčasťou otvorenej krajiny a mnohé sa nachádzajú na poľnohospodárskej pôde a poľnohospodári sú povinní obhospodarovať krajinu tak, aby biodiverzita bola zachovaná. Je známe, že takmer polovica populácie Európskej únie, ale to sa týka aj Slovenska, žije na vidieku a zamestnáva množstvo, množstvo ľudí. Je však otázne, že či práve forma dotácií, teraz hovorím všeobecne, je tá správna, ktorá podporuje túto formu zamestnávania. Je známe, že my, strana Sloboda a Solidarita je principiálne proti poskytovaniu dotácií, ktoré spôsobujú nerovnosť v podnikaní ako takom, a, samozrejme, týka sa to aj poľnohospodárstva. Je však na druhej strane pravdou, že pokým tieto dotácie v rámci Európskej únie sa poskytujú, bolo by nerozumné, aby sme sa takejto formy vzdávali a našich poľnohospodárov, ktorí aj tak sú, by som povedala, znevýhodňovaní voči Európskej únii, poškodzovali ešte viacej. Preto si myslím, že mal tento zákon predchádzať debate o koncepcii slovenského poľnohospodárstva ako takej, aj o tom, že či tie piliere, ako sú, či sú nastavené, nastavené správne. V súčasnosti, nechcem sa nejako veľmi venovať cieľom poľnohosp..., slovenskej poľnohospodárskej politike, áno, iste, je to podpora zamestnanosti, by som povedala, diskutabilná, či je to naozaj podpora živočíšnej výroby, či to je len deklarovaná, alebo, alebo len, len naozaj to, by sme o tom, rozprávať, že aká je prax. Taktiež druhá, druhý cieľ je podpora pestovania ovocia a zeleniny. Prvý pilier nevyžaduje spolufinancovanie a v podstate členské, členské štáty sú povinné tieto dotácie poskytovať, avšak je otázny práve ten druhý pilier, ktorý, ktorý je ten, kde sa vyskytujú aj nejaké tie nejasnosti, o ktorých hovoril aj kolega Dostál, ale aj Pčolinský, a kde vlastne práve v tom, dotácia cez druhý pilier, dochádza k rôznym, rôznym nejasnostiam, či aj korupčným a podobne. Tu by som ale, v tomto rámci druhého piliera by som chcela poukázať aj na to, že sú tu možnosti riešiť aj veci, ktoré sa týkajú kompenzácií alebo návrhu, keď už teda hovoríme o kompenzáciách, ktoré by pomohli riešiť napríklad situáciu s medveďom hnedým. Možno sa to zdá trošku od veci, hovoriť v tejto situácii o tomto probléme, ale je to tak, pretože práve režim hospodárenia na poľnohospodárskych pôdach v blízkosti lesných porastov, ktoré sa nachádzajú v lokalitách, kde sa napríklad vyskytuje tento medveď hnedý, poľnohospodári dostávajú dotácie napríklad na pestovanie plodín, ktoré lákajú medveďa hnedého, síce divé zviera, do územia mimo svojich prirodzených lokalít a do blízkosti ľudí. Čiže napríklad aj keby sme debatovali o koncepcii poľnohospodárstva, by sme prišli aj k tomu, že aj iné problémy by sa dali riešiť, a, samozrejme, keď by poľnohospodár mal obmedzené svoje hospodárenie v priľahlých územiach k lesom, tak by, samozrejme, v rámci týchto platieb mal mať nárok na odškodnenie, aby nebol škodný. Druhé, ďalšiu vec, čo mám takú výhradu k tomuto zákonu, je, že sa tam píše o tom, že má pozitívny vplyv na podnikateľské prostredie vo všeobecnosti, ja si myslím, že nemá, pretože akékoľvek dotácie krivia podnikateľské prostredie, čiže tuto mám vážnu výhradu voči tejto formulácie, formulácii, takže určite na podnikateľské prostredie nemá pozitívny vplyv. Ale zase na druhej strane by som pochválila aj vítam to, že sa, má snahu riešiť situácie, kedy sú duplicitní žiadatelia, čo v aplikačnej praxi, žiaľ, bolo pomerne časté, že boli viacerí žiadatelia na, o dotáciu, o platbu na jednu pôdu. Preštudovala som si aj medzirezortné pripomienkovacie konanie a musím uviesť, že minimálne, minimálne s dvoma neakceptovanými pripomienkami sa stotožňujem, a prosila by som, aby ste naozaj zvážili ešte v druhom čítaní nejakú tú úpravu, pretože napríklad úpravy k zmene kultúry jednotlivých dielov bez skutočného poznania v teréne sú nie dobrými, nedobrými situáciami pre toho užívateľa pôdu, pôdy. Taktiež to, že rozhodovanie sa neriadi správnym poriadkom, tak to proste vyvoláva ťažkosti. Ja viem, že nie je to jednoduché v lehotách, ktoré ukladá správny poriadok, rozhodnúť v takýchto komplikovaných veciach, avšak si treba uvedomiť, že tie mesiace, doteraz tá bežná prax, mesiace, možno aj rok, pokým došlo k nejakým rozhodnutiam, sú lehoty, ktoré, ktoré sú absurdné. A na záver by som ešte len chcela povedať, poukázať na to, že v praxi sa nedostatočne využívajú existujúce digitálne spracovania terénu, to znamená, že previazanosť aktuálnych geoinformačných systémov, ktoré, ktoré jednoducho váš rezort má. Majú ich lesníci, ale poľnohospodári ich nevyužívajú. Letecké snímky aktuálne rezort má k dispozícii, ale kataster ich nevyužíva. Takže tu by som, nehovorím, že v tomto zákone, či by sa našiel priestor na to, aby, aby sa to riešilo, avšak, keďže som hovorila tak vo všeobecnosti o poľnohospodárskej politike, som považovala za dôležité poukázať aj na túto vec, pretože mala by sa viacej využívať najmä pri kontrolách pri tých krížových, pri krížových kontrolách, ktoré, ktoré sú. No ešte na tých pár sekúnd na záver, čo mám, ďalší nedostatok, ktorý vnímam, je vlastne subjektívnosť takých individuálnych postojov kontrolórov, ktorí keď vykonávajú kontrolu krížových plnení, tak je to nejednotnosť pri realizácii kontroly. Takže tu naozaj by to chcelo aj lepšie metodické usmernenia pre tieto subjekty, aby mali jednotný pohľad aj jednotnú metodiku pri krížových kontrolách Ďakujem pekne.