Ľ. Kaník, minister práce, sociálnych vecí a rodiny SR: (2004-05-12):
Pani Angyalová  veľmi postupne sa snažila priblížiť ten problém a vznik tohto záveru, ktorý bol, a aj mnohí ďalší poslanci ako jeden zo základných bodov postavili tvrdenie, že to nie je systémový krok. Ale to ani nikto netvrdil, že je systémový a naozaj je nesystémový tento krok. To treba otvorene a jasne povedať. A to, že bol prijatý, nie je preto, že je systémový, ale jednoducho preto, lebo naozaj v niektorých situáciách, keď sú na to vytvorené predpoklady, a len a len pod tou podmienkou, že sú na to vytvorené finančné predpoklady, je možné pristúpiť aj k nesystémovým krokom, čo však prináša so sebou aj negatíva, na ktoré ste mnohí poukázali. Áno, každý nesystémový krok prináša aj negatíva, a preto by sme sa ich mali podľa možnosti vyvarovať a nahrádzať ich systémovými riešeniami, a preto toto riešenie by malo byť skutočne výnimočným riešením. Zdanlivo bolo poukazované na rozporné postoje jednak ministra financií, ale zrejme nielen, kde sa najprv pod tvrdením, že je to nesystémový krok, dnes tvrdí, že sa odmietala táto úvaha. Pravda je taká, že všetko je podmienené, a keď chceme naozaj fungovať nejakým konzistentným spôsobom, tak treba vidieť veci v súvisoch alebo v ich reálnych možnostiach. A bolo to tak, že sa povedalo, je to nesystémový krok, to je A a potom B bolo, môže byť takáto úvaha otvorená a prípadne diskutovaná len pod tou podmienkou, že sa vytvoria priaznivé predpoklady vo vývoji verejných financií tak, aby jednoducho nedošlo k nepredpokladaným alebo nezvládnuteľným, alebo zlým dopadom na deficit. Pretože aj to je to rozhodnutie, samozrejme, že má dopad na deficit. Samozrejme, že má. Teraz trošku, aby sme videli vzťah uskutočnených krokov aj s týmto krokom. Dopady na, lebo bola spomínaná správa, ktorá analyzovala dopady všetkého, čo sa udialo, legislatívnych zmien aj deregulácií cien na jednotlivé skupiny. Nepriaznivé dopady na skupinu dôchodcov sú spôsobené predovšetkým dereguláciou cien. Žiadnymi sociálnymi reformami. Tieto sociálne reformy nemajú na skupinu dôchodcov takmer žiadny vplyv. Na to má vplyv deregulácia cien. K čomu smerujem? Keby došlo k deregulácii cien, k čomu muselo dôjsť nevyhnutne, to každý, čo len trošku, keď chce hovoriť pravdu, tak musí priznať, že k tomu muselo dôjsť a či skôr, či neskôr, už dávno k nej malo dôjsť a nemuseli byť také veľké a také skokovité a nedošlo by k sociálnej reforme. To by znamenalo, že táto ekonomika, tieto verejné financie nemajú zdroje ani na tento tisíckorunový príspevok. Takže sociálne reformy nespôsobili to, že sme museli teraz kompenzovať, alebo že sa snažíme niečo kompenzovať, ale naopak, uskutočnenie sociálnych reforiem tým, že reštrukturalizovalo výdavkovú stránku sociálnych výdavkov, nasmerovalo ju a smeruje ju adresnejšie, vytvára zároveň priestor, vytvára isté úspory, ktoré môžu byť použité na adresné riešenie konkrétnych situácií. Toto je, povedzme, jedna z nich, ale je okrajová, a tie dôležitejšie, na ktoré by som chcel poukázať, aby ste si ten súvis uvedomili, sú veci, ako sú napríklad zavedenie financovania alebo zavedenia príspevkov na stravovanie v školách pre deti zo sociálne slabých rodín, zavedenie príspevkov na školské pomôcky pre takéto deti, čo je adresná pomoc, zavedenie stredoškolských štipendií pre takéto typy rodín a takýchto typov študentov a úvaha, zatiaľ len úvaha, o zavedení prospechového štipendia aj v základných školách pre takéto ohrozené skupiny, nie pre všetkých. Ale len vďaka tomu, že sociálne reformy na to vytvorili priestor, môžeme o takýchto zmenách uvažovať. Vďaka tomu môžeme podporovať napríklad aj  poslanecký návrh, ktorý predkladá sociálny výbor, ktorým sa valorizujú niektoré veci, a môžeme uvažovať napríklad s vyššou valorizáciou, konkrétne príspevku na bývanie v septembri. Hovorím to preto, aby sme si uvedomili súvis medzi jednotlivými záležitosťami a že tento príspevok, tým sa už tak trošku dostanem vlastne k pánovi Burianovi, nemá riešiť každoročné problémy, pretože každoročné problémy by nemali byť. Tento príspevok má riešiť dočasný nápor, zdôrazňujem slovo dočasný, ktorý vytvorila skoková deregulácia cien energií, a nie iné veci, a za tými číslami, ktoré sú v správe, k spomínanej, si stojíme. Naozaj v tomto roku u skupiny dôchodcov by došlo k miernemu poklesu, tak ako je to v správe uvedené, a tento príspevok by mal z veľkej časti eliminovať tento dopad a už na budúci rok bez akýchkoľvek ďalších príspevkov na základe zmien dôchodkového systému, na základe zakotvenia valorizácie vzrastú reálne, reálne dôchodky o 3 až 4 percentá, a tak to bude pokračovať aj ďalej. To znamená, takto sa dostávame k tomu, po čom tu všetci voláte alebo mnohí voláte. K tomu, aby sme opäť začali reálne zvyšovať dôchodky a aby sme dohonili stratu, ktorá sa vytvorila v minulosti, a nejdem diskutovať o tom, prečo a ako sa vytvorila. Pán Ondriaš má vždy zaujímavé príspevky, ale vždy veľmi ťažko zdravým sedliackym rozumom akceptovateľné. Poviem to úplne otvorene. Jednu vec si myslím, že pri tom množstve, čo som už počul a ešte počuť zrejme budeme, ako analyzovať a zaoberať sa každou vetou, asi by neprinieslo nič podstatné, ale dve veci by som chcel povedať. Jednu vec pánu Ondriašovi vysvetliť, pretože spája možnosti dôchodkov a toho, koľko by dôchodcovia mali dostať so všeobecným stavom ekonomiky. Pán poslanec, dôchodkový systém nie je napájaný z daní. Nie je napájaný z nejakého výnosu štátnych alebo iných podnikov, ktoré produkujú v ekonomike. Dôchodkový systém je napájaný prostredníctvom Sociálnej poisťovne z odvodov, ktoré platia zamestnanci pracujúci v národnom hospodárstve. To znamená, či by už boli podniky privatizované, neprivatizované a či by mali zisky, alebo nemali zisky, jednoducho priebežný systém, toho sa to týka len veľmi sprostredkovane a vaša analógia alebo vaša konštrukcia je preto z tohto dôvodu absolútne nesprávna. A to, že je nesprávna a že problémom nie je toto, ale zjavná neschopnosť priebežného systému v celej Európe financovať dôchodky naďalej je dokázané tým, že aj v bohatom Nemecku, aj v bohatšom Rakúsku, aj v bohatom alebo bohatšom Francúzsku a Taliansku jednoducho pristupujú k zmenám, ktoré smerujú k znižovaniu dôchodkov, pretože dôchodkové systémy tamojšie postavené na priebežnom systéme fungujú na dlh. A ťahajú ich ekonomiky dole a jednoducho sú neudržateľné. My sme, chvalabohu, zmenu urobili a, chvalabohu, vďaka týmto zmenám sa môžeme postupne z tohto problému dostať, a ako som už spomínal, dôchodky už teraz budú rásť, už od budúceho roku budú reálne rásť. S jednou vecou by som však s pánom Ondriašom určite súhlasil,  čo povedal on sám, a dávam mu za pravdu, že to, čo on tvrdí, to sa nedá pochopiť, alebo že to my nepochopíme. S tým by som každopádne súhlasil. (Potlesk.) K pánovi Burianovi ešte len jednu alebo dve poznámočky, že je omyl, keď tvrdí, že nesystémovo vstupujeme do zákona o sociálnom poistení. Pretože toto je samostatný zákon a nevstupujeme týmto zákonom práve preto, aby sme zbytočne nedeformovali systém, ktorý je zrejme postavený teraz na lepšom základe, ako bol minimálne, valorizácia, o ktorej sa tu hovorilo, takže toto je samostatný zákon. To len na upresnenie. Nie je to novelizácia zákona o sociálnom poistení, takže by som poprosil upresniť to vyjadrenie. A valorizácia podľa nového zákona už tohto roku prebieha a prebehla, len na základe, myslím si, že všeobecného volania došlo k tomu, že bola rozdelená na dve časti. Ale to neznamená, že valorizácia podľa jasných a pevných kritérií už tohto roku nie je realizovaná a v takomto spôsobe aj na ďalší rok realizovaná bude, čo zabezpečí reálny rast dôchodkov. Svojím vystúpením som sa pokúšal tak naozaj trošku nepoliticky a so snahou o pochopenie súvislostí, aj keď viem, že tá debata musí mať politický podtón a že, samozrejme, aj musí byť opozično-koaličná, ale chcel som vysvetliť, aby sme sa snažili vnímať a vidieť veci vo vzájomných súvislostiach a dúfam, že už  nebudú ani vznikať návrhy na ďalšie nesystémové riešenia, ktoré by boli nesystémové.