Miškov, Juraj, minister hospodárstva SR (2010-11-04):
Ďakujem veľmi pekne. Vážený pán poslanec, stratégia Európa 2020 potvrdila v oblasti obnoviteľných zdrojov energie na úrovni Európskej únie dosiahnutie 20 % podielu obnoviteľných zdrojov energie na svojej konečnej energetickej spotrebe v roku 2020. Tento cieľ sa má dosiahnuť prostredníctvom záväzných národných cieľov pre jednotlivé členské krajiny. V záujme dosiahnutia týchto cieľov je každý členský štát povinný dodržiavať orientačnú trajektóriu vedúcu k dosiahnutiu záväzných národných cieľov. Preto v zmysle požiadavky smernice o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie, Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky vypracovalo Národný akčný plán pre energiu z obnoviteľných zdrojov energie. Tento bol 6. októbra tohto roka schválený vládou Slovenskej republiky. V Národnom akčnom pláne pre energiu z obnoviteľných zdrojov energie sa stanovili aj čiastkové ciele pre podiel energie z obnoviteľných zdrojov energie spotrebovanej v doprave a v sektore výroby elektriny, tepla, chladu v roku 2020. Zároveň sa zohľadnili vplyvy iných opatrení a politík súvisiacich s energetickou efektívnosťou na konečnú energetickú spotrebu. V akčnom pláne sú navrhnuté primerané opatrenia, ktoré sa majú prijať na dosiahnutie stanovených cieľov. Dôležitou súčasťou tohto dokumentu sú opatrenia zamerané na rozvoj existujúcich zdrojov biomasy a využívanie nových zdrojov biomasy na rôzne použitie. Tieto opatrenia boli spracované v úzkej súčinnosti s rezortom pôdohospodárstva. Preto predstavuje aj významné synergické efekty pre samotný agrosektor v rámci využívania obnoviteľných zdrojov energie. Slovenská republika má povinnosť zvýšiť využívanie obnoviteľných zdrojov energie v pomere ku hrubej konečnej energetickej spotrebe zo 6,7 % v roku 2005 na 14 % v roku 2020. V Programovom vyhlásení vlády Slovenskej republiky sa vláda zaviazala, že podporí využívanie obnoviteľných a druhotných zdrojov energie s ohľadom na predpokladané obdobie životnosti daného zariadenia a dlhodobú návratnosť investícií. Pri projekcii využívania obnoviteľných zdrojov energie bude zohľadnený princíp minimalizácie nákladov pri integrovanom prístupe s cieľom využívania obnoviteľných zdrojov energie a zníženia emisie skleníkových plynov. Prioritou budú technológie, ktorých využitie vedie k cenám energie blízkym trhovým, s ohľadom na únosnú konečnú cenu energie. Tieto ciele a priority plne zohľadňuje aj vládou schválený Národný akčný plán pre energiu z obnoviteľných zdrojov energie. Podľa projekcie v Národnom akčnom pláne Slovenská republika svoj záväzný cieľ naplní. Navyše oproti množstvu uvedeného v orientačnej trajektórii môže časť energie z obnoviteľných zdrojov preniesť do iných členských štátov, z čoho Slovenská republika môže v budúcnosti aj profitovať. Prioritou v rámci obnoviteľných zdrojov je biomasa, ktorej využívanie dokáže cenovo v mnohých prípadoch konkurovať fosílnym palivám. Zvyšovanie jej využívania, energetické úspory, ako aj využitie geotermálnej a slnečnej energie vo výrobe tepla povedie k zníženiu spotreby zemného plynu pri vykurovaní. Ale, ak hovoríme o využívaní obnoviteľných zdrojov na výrobu elektriny, musíme upozorniť aj na určité riziká, ktoré vyplývajú z povahy energetických zdrojov. Výroba elektriny zo slnečnej a veternej energie sa vyznačuje značnou fluktuáciou výroby, ktorá negatívne ovplyvňuje bezpečnosť a spoľahlivosť prevádzkovania elektrizačnej sústavy. Rizikom je aj významné zvýšenie koncových cien elektriny, nakoľko podpora výroby elektriny z obnoviteľných zdrojov energie v Slovenskej republike je založená na výkupnej cene elektriny, ktorú výrobcovia dostávajú za vyrobenú elektrinu. Výkupná cena elektriny zo slnečnej energie, ktorá je niekoľkonásobne vyššia ako trhová cena komodity, sa významne premieta do koncovej ceny elektriny. Z pohľadu podpory obnoviteľných zdrojov energie prioritou je aj budovanie vodných elektrární a vyššie využitie zostávajúceho hydroenergetického potenciálu, čo môže byť jednou z preventívnych opatrení pred povodňami. Preto je zámerom ministerstva hospodárstva aj podpora malých vodných elektrární a zosúladiť to s plánmi na protipovodňovú ochranu obyvateľstva. Slovenská republika sa chce sústrediť aj na podporu využívania zušľachteného druhu bioplynu a biometánu. Legislatívne už boli vytvorené určité podmienky pre túto podporu. Príkladom je umožniť prednostný prístup biometánu do plynárenskej distribučnej siete a jeho distribúciu, ako aj poskytnúť podporu výrobcovi elektriny z biometánu. V oblasti biopalív sa očakáva významný nárast biopalív druhej generácie, a to okolo roku 2020, čo s postupným uvádzaním elektromobilov na trh po roku 2015 značne prispeje k splneniu 10 % cieľa obnoviteľných zdrojov energie v doprave. Je potrebné pripomenúť, že rast cien fosílnych neobnoviteľných palív, ktorého odrazom bola najvyššie dosiahnutá cena ropy v polovici roka 2008, posunul biomasu ako energetickú alternatívu do centra ekonomickej a politickej pozornosti, pričom v sektore tepla bol v posledných rokoch zaznamenaný značný nárast jej využívania. Uvedené dáva predpoklad, že aj v najbližších rokoch bude biomasa najviac využívaný obnoviteľný zdroj energie. Preto je reálne očakávanie, že využívanie obnoviteľných zdrojov energie sa v sektore výroby tepla zdvojnásobí, a tak prispeje významnou mierou k dosiahnutiu 14 % cieľa Slovenskej republiky v roku 2020. Vážený pán poslanec, na záver by som ešte chcel uviesť, že mojím cieľom je ustanoviť pravidlá, ktoré v rozumnej miere môžu a pomôžu postupne naplniť záväzok Slovenska v oblasti obnoviteľných zdrojov energie, a to bez výrazných vplyvov ako na ceny pre koncového odberateľa, tak aj na stabilitu elektrizačnej sústavy. Zároveň budú zohľadňovať vhodnú štruktúru obnoviteľných zdrojov na Slovensku z hľadiska prírodných, národohospodárskych a energetických potrieb. Ďakujem za pozornosť.