Heger, Eduard, podpredseda vlády a minister financií SR (2020-07-14):
Dámy a páni, ďakujem veľmi pekne za podporu pri hlasovaní o skrátenom legislatívnom konaní. Časť sme si už povedali pri skrátenom legislatívnom konaní, ale teraz práve nastáva ten čas, kedy sa ideme rozprávať o novele rozpočtu na rok 2020. Dôležité, čo chcem zopakovať a povedať, že toto je rozpočet, ktorý zostavila predchádzajúca vláda a už v čase, keď ho zostavovali, nám bolo všetkým jasné, že deficit pol percenta HDP nie je reálny. Samotná Rada pre rozpočtovú zodpovednosť identifikovala riziká vo výške rádovo 2 mld. eur, takže skutočný deficit, ktorý by zrejme sa naplnil, by bol 2,5 mld. alebo 2,5 % HDP. Videli sme to vlastne, že Rada pre rozpočtovú zodpovednosť sa nezvykla mýliť vo svojich odhadoch, ako sa nemýlila ani pri odhadoch rozpočtu na rok 2019, kedy si predchádzajúca vláda vlastne naplánovala nulový deficit, čiže vyrovnaný rozpočet, čo sa tiež nestalo a minula tento svoj cieľ o rádovo 1,2 mld. eur. Toto sú výsledky, ktoré predchádzajúce vlády vlastne, s akými predchádzajúce vlády počas tých úrodných rokov hospodárili na Slovensku. My tu máme dnes rozpočet na rok 2020. Je to novela, ako som povedal, a samotný rozpočet, a to chcem povedať hneď v úvode, pretože opäť tu je možné, že v rozprave budete počuť rôzne vyviňovania a výhovorky o tom, ako ten rozpočet bol veľká buchla a podobne a ako táto novela je malá buchla. Tak chcem povedať, že ak by ste si náhodou chceli otvoriť a pozrieť zákon o rozpočte, ktorý bol prerokovaný tak na jeseň alebo teda koncom jesene minulého roka, tak je to tiež štvorstranový dokument, takisto ako je aj novela, pretože to je dokument, ktorý sa v parlamente prerokúva. Samozrejme, má svoje prílohy, ale tu chcem povedať, že my sme menili len položky, čo sa týka čísel, pretože potrebovali sme opraviť tie položky, ktoré tam boli zle nadefinované. Museli sme reagovať na túto situáciu práve z dôvodu, že bol výpadok príjmov, a teda aj je výpadok príjmov kvôli korone, samozrejme, nárast výdavkov z dôvodu korony a, samozrejme, tým pádom aj úplne iný predpoklad deficitu. Čiže vnášame do tejto novely pravdu, ktorú zákon o rozpočte na rok 2020 v sebe nemal. Mohol by som vám rozprávať o rôznych kostlivcoch, o ktorých sme viac-menej už aj hovorili, sme ich zverejňovali, ktorých sme ponachádzali na ministerstvách a ako ste boli aj hneď zrána svedkami a zrejme budeme svedkami aj počas tejto rozpravy ešte rôznych rozprávok o tom, ako sa to má robiť. A zámerne hovorím o rozprávkach, lebo predchádzajúca vláda nedodržala svoje vlastné ciele, a to v úrodných rokoch. My sa dnes nachádzame v čase neistoty, v čase pandémie, kedy vidíme, že ešte stále sme nie, neskrotili tento vírus, ktorý tu vyčíňa nielen na Slovensku, ale aj na celom svete a ktorý spôsobuje každej krajine veľké problémy. Preto sme pristúpili k tomu rozpočtu veľmi zodpovedne v zmysle položiek a v zmysle nejakej predvídateľnosti a, tak ako som povedal, čakali sme hlavne na prognózy. Štandardná aprílová prognóza, ktorá ukázala nejaký, nejaké prvé čísla o tom, ako by sa mohol vyvíjať rok a ukázala veľký prepad hospodárstva, sa udiala, dá sa povedať, v prvých fázach pandémie. Preto sme sa rozhodli, že urobíme ešte jednu prognózu v prvej polovici roka, a to júnovú, aby sme vedeli lepšie identifikovať samotný prepad hospodárstva a zároveň aj výpad, výpadok daňových príjmov. Obe tieto prognózy prešli výborom pre makroekonomickú prognózu aj výborom pre daňovú prognózu a všetci zúčastnení považovali tieto prognózy za realistické. Makroekonomická prognóza bola prerokovaná vo výbore 17. 6. a daňovo-odvodová prognóza bola prerokovaná vo výbore 25. 6. Tu je dôležité povedať, že ten celý proces novelizácie rozpočtu začal hneď po prvej aprílovej prognóze a začali sme veľmi intenzívne komunikovať s jednotlivými rezortami, aby sme identifikovali položky, ktoré bude potrebné upraviť v rozpočte, a dostávali sme spätnú väzbu teda v dvoch oblastiach. Jedna bola práve tie opravy chýb, ktorých pár spomeniem za chvíľu, a druhé bolo zohľadnenie výdavkov súvisiacich s pandémiou. Takže aj tento rozpočet vlastne keď si pozriete, keď si pozriete na ten rozpočet, tak vidíte, že má tam vlastne také dve hlavné oblasti a jedna je oblasť výdavkov priamo súvisiacich s pandémiou v sume 4,9 mld. a výdavky na zabezpečenie v rozpočte nekrytých titulov v sume 2,9 miliardy. Dôležité je povedať, že keďže sa jedná o novelu tohto zákona, nebolo cieľom prepracovávať celú textáciu ani jednotlivé kapitoly, ale vytvorili sme vlastne na to opravné položky, keď tak môžem zjednodušene povedať, vo VPS-ke a práve z tejto budú postupne realokované tieto položky do jednotlivých kapitol podľa potreby. Urobili sme tak z dvoch dôvodov, jednak z toho, že momentálne prebieha rozpočtový proces na rok 2021. Ako viete, tento rozpočet sa tvorí celý rok a je to náročný proces, o to viac je nároč... o to je náročnejší, že ho vytvárame v takýchto neistých časoch, kde naozaj tie čísla sa menia, dá sa povedať, zo dňa na deň. Takže tomu venujeme plné úsilie, a preto túto novelu sme urobili touto formou, aby sme mohli potom uvoľňovať tie položky do jednotlivých kapitol podľa potreby. Áno, sú tam započítané aj isté opatrenia, ktoré nevieme, či ich bude potrebné naplniť, ako napríklad nákup ochranných prostriedkov zo štátnych hmotných rezerv v prípade, že by druhá vlna zasiahla Slovensko, čo všetci pevne veríme, že sa tak nestane, ale, samozrejme, je potrebné mať na to pripravené prostriedky, takže počítame aj s takýmto variantom, a preto sme vychádzali, myslím, že veľmi zodpovedne sme pristupovali aj k tvorbe, k skladbe týchto čísel. Čo sa týka samotného, samotného rozpočtu, ako som hovoril, našli sme viacero kostlivcov v skrini, keď tak poviem, a našli sme položky, ktoré, ktoré v rozpočte neboli, ale ktoré bolo potrebné, bolo potrebné uhradiť. Jedna z takých položiek je, alebo začnem takou, takou jednoduchšou, rôzne korekcie. Naozaj sa nám načínajú vynárať rôzne korekcie z dôvodu čerpania eurofondov a tu nás práve dobieha tá minulosť predchádzajúcich vlád v tom, ako eurofondy boli čerpané. Tie korekcie sú veľmi nepríjemná vec, pretože je to niečo, čo Slovenská republika musí vrátiť. Je to niečo, čo je už, dá sa povedať, preč a tým pádom sa znižuje ten objem peňazí, ktorý mohol byť použitý na daný účel. Taktiež ďalšia dôležitá položka, a to je taká ďalšia kuriozita, bolo dofinancovanie Sociálnej poisťovne. A pamätáte si, aj pri samotnom rozpočte sme hovorili, že predchádzajúca vláda vyslovene klamala, keď uviedla náklady na Správny fond Sociálnej poisťovne v rádovo, myslím, že 106 mil. eur, kde predchádzajúce roky vždy reálna, reálne čísla boli rádovo o 50 mil. vyššie. Čiže bolo to úplne číslo, ktoré bolo úmyselne podhodnotené a nebolo reálne, aby sa naplnilo. A zaujímavé bolo, keď sme mali pána Vážneho, riaditeľa Sociálnej poisťovne, teraz na vláde už vlastne s jeho návrhom, teda s jeho záverečným účtom za minulý rok, kde som sa ho pýtal aj na túto položku a povedal: „Viete, to bolo také fiktívne číslo.“ Toto boli jeho slová: „To bolo také fiktívne číslo, ktoré sme museli dať do rozpočtu, ale hneď po tom, ako sme, vlastne sa rozpočet schválil, sme museli toto číslo zmeniť na 200 mil. eur.“ Čiže aj tu vidíte, akým spôsobom bolo pristupované k rozpočtu. 100 mil. eur potreboval len samotný správny fond reálne viac, ako bolo v rozpočte. Čiže len v tejto jednej položke bol podhodnotený rozpočet o 100 mil. eur. Takýchto vecí tam bolo viacej, či už to bolo aj napríklad pri ministerstve spravodlivosti, kde viaceré položky neboli úmyselne zarátané, pretože, samozrejme, potrebovali, ako som povedal, dosiahnuť to povestné číslo pol percenta HDP, sľúbený deficit. A, samozrejme, očakávam, že vystúpi v rozprave pán exminister Kamenický, ktorý nám tu bude vysvetľovať a moralizovať o tom, ako sa majú skladať rozpočty, ale výsledky hovoria za všetko. Čiže mali sme tam položky, ako som povedal, či už pri dofinancovaní minister... rôznych ministerstiev, ktoré nepočítali alebo ktoré neboli úmyselne zahrnuté do rozpočtu a jednoznačne teda nám aj na ministerstvách potvrdili, že to bolo len s cieľom toho, aby dosiahli polpercentný deficit. Čiže museli sme robiť rôzne opravy práve takýchto, ja som to nazval chýb, ale neviem, či to lepšie slovo nie je zlomyseľnosť, ktorá vystihuje práve ten účel. Teraz aby sme sa pozreli kratučko ešte k číslam. Dôležitá časť, ktorú treba spomenúť, je aj výpadok príjmov. Samozrejme, tie prognózy, ktoré som spomínal, tá posledná identifikovala, že daňové príjmy štátneho rozpočtu na hotovostnej báze v roku 2020 poklesnú v porovnaní so schváleným rozpočtom na roky 2020 až 2022 o 1,2 mld. eur. Dane znamenajú pokles z titulu prepadu ekonomiky spôsobenej pandémiou. Najvyššie zníženie výnosu dane zaznamenajú DPH (rádovo –514 mil. eur), DPPO, čiže daň z príjmu právnických osôb (–313 mil. eur) a spotrebné dane (–194 mil. eur). Pokles nedaňových príjmov bude v sume, je predpokladaný v sume 155 mil. eur a súvisí s nižším plnením príjmov z administratívnych poplatkov a iných poplatkov a platieb, výpadkom očakávaných príjmov z odvodov z hazardných hier a iných podobných hier, ako aj nižším plnením kapitálových výdav... kapitálových príjmov súvisiacich predovšetkým s predajom prebytočného majetku. Na výdavkovej strane rozpočtu ministerstvo financií, ako som povedal, oslovilo jednotlivé kapitoly štátneho rozpočtu so žiadosťou o predloženie negatívnych vplyvov na ich rozpočet v súvislosti s pandémiou COVID-19. Na základe toho sa teda celkové výdavky zvyšujú o takmer 7,8 mld. eur. Výdavky súvisiace priamo s pandémiou COVID-19 v sume 4,9 mld. eur; v rámci tohto okruhu sú zahrnuté predovšetkým tituly, ktoré kapitoly štátneho rozpočtu oznámili ministerstvu financií ako aktuálny priamy dosah súvisiaci s pandémiou spolu s ich očakávaným vplyvom do konca roka. Ako viete, museli sme vlastne hneď v apríli uvoľniť rozpočtové pravidlá tak, aby mohli čerpať prostriedky, pretože som povedal, jednak bol pokles, výrazný pokles príjmov a takisto bola výrazná potreba na navýšenie výdavkov. Takže zvyšuje sa práve v tejto novele aj transfer pre Sociálnu poisťovňu v sume 1,1 mld. eur na zabezpečenie platobnej schopnosti. V dôsledku vplyvu pandémie dochádza k výpadku príjmov Sociálnej poisťovne a zároveň na výdavkovej strane je potrebné financovať opatrenia, v dôsledku ktorých má Sociálna poisťovňa zvýšené výdavky na ošetrovné a nemocenské. Rovnako sa zvyšujú výdavky poistenia v nezamestnanosti, keďže do týchto oblastí smerovali naše opatrenia na podporu udržania zamestnanosti, udržania príjmov obyvateľstva. Pre kapitolu ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny sa navrhuje zvýšenie výdavkov o 1,067 mil., čiže vyše 1 mld. eur. V rámci rozpočtu ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny je potrebné vykryť najmä opatrenia schválené vládou v rámci prvej pomoci na udržanie zamestnanosti a na podporu udržania zamestnanosti v predškolských zariadeniach. Aj v prípade verejného zdravotného poistenia, rovnako ako v prípade Sociálnej poisťovne dochádza vplyvom pandémie k zníženiu príjmov za ekonomicky aktívne obyvateľstvo. A zároveň je potrebné vykryť aj zvýšené výdavky verejného zdravotného poistenia, zdravotníckych zariadení, ako aj rozpočtových a príspevkových organizácií rezortu. Tu by som na chvíľočku sa chcel pozastaviť a povedať jednu vec, ktorú máme na stole a je to opäť len výsledok fungovania predchádzajúcich vlád. Ako ste možno postrehli, teraz bude diskusia o dofinancovaní nemocníc. Nemocnice boli už niekoľkokrát dofinancované a oddlžované, keď tak poviem, avšak ich dlh sa stále prehlboval a prehlbuje aj z dôvodu toho, že tie manažmenty nemanažovali tieto nemocnice dobre aj z toho dôvodu, že je potrebné urobiť reformu zdravotníctva. To je úplne jasné. Tá suma je enormná a len ku koncu tohto roka rádovo 350 mil. eur, ak nebude uhradené v prospech nemocníc, tak pôjdu do exekúcie, čo si, samozrejme, nikto nechce predstaviť. Čiže toto sú práve také tie nášľapné míny nie malého rozmeru. Pri Sociálnej poisťovni som povedal, že to bola, bolo 100 miliónov. Pri nemocniciach, tu hovoríme o 350 miliónoch rádovo. To sú enormné sumy, ktoré sme zdedili a ktoré musíme uhradiť, ktoré neboli, s ktorými nikto nepočítal, ktoré nemáte na výber, ak nechcete, aby nemocnice boli exekvované, čo, samozrejme, že nikto nechce. Áno, môžme rozmýšľať nad motívom predchádzajúcej vlády, prečo niečo takéto dopustila a hnala to takto na hranu, či to nebola nejaká, v úvodzovkách, skrytá privatizácia v prospech nejakých ich priateľov a známych, ale v každom prípade v tomto momente je dôležité, že tieto peniaze budú musieť byť vynaložené minimálne, nehovoriac o tom, že zadlžené nemocnice nemôžu čerpať eurofondy na svoju obnovu, čo je opäť veľký problém na diskvalifikáciu. Ak by sme chceli oddlžiť nemocnice v plnom rozsahu, tak sa bavíme rádovo možno až o 800 mil. eur. To sú neskutočné sumy, to sú neskutočné sumy, ktorými boli, v úvodzovkách, tie nemocnice zakliate a tým pádom im bolo bránené akémukoľvek rozvoju. A opäť môžme rozmýšľať, komu toto vyhovovalo. Takže toto sú, toto sú práve tie sumy, o ktorých sa bavíme. Samozrejme, sú v tej sume započítané aj rôzne opatrenia, či už sú to na nájmy a ďalšie, ktoré sme predkladali a ktoré boli schválené. Takže toto, o toto všetko musel byť, rozpočet byť navýšený, aby sme tieto položky mohli v rozpočte vynakladať. Takže aj preto dôvod na takú veľkú sumu. Páni a dámy, to je, myslím, že všetko, čo na tento moment potrebuje zaznieť. Samozrejme, som k dispozícii na vaše otázky prostredníctvom rozpravy. Pokojne sa prihláste, rád zodpoviem. Ďakujem veľmi pekne.