Droba, Juraj, poslanec NR SR (2013-03-21):
Vážený pán podpredseda vlády, ctené kolegyne a kolegovia, vítam túto ojedinelú príležitosť diskutovať na pôde Národnej rady Slovenskej republiky o zahraničnej politike. Tých príležitostí by mohlo byť viac. Je dobré, že rozprava k obom tradičným materiálom, ktoré sú každoročne predkladané, je spojená a môžeme teda nielen hodnotiť uplynulý rok, ale pozrieť sa aj na to, čo chystá rezort robiť v tomto roku. Dnes predkladaný materiál hodnotím ako materiál s dobre formulovanými cieľmi a oblasťami. Stotožňujem sa s tým, že strategické smerovanie zahraničnej politiky Slovenskej republiky sa má opierať o široký spoločenský konsenzus a má mať podporu naprieč politickým spektrom, čo znamená, že rezort zahraničných vecí a európskych záležitostí by sa o tento konsenzus mal uchádzať dialógom. Teší ma, že v zásade to tak je. Oceňujem, pán minister, že ministerstvo je otvorené, komunikatívne a snaží sa prispievať k tomu, aby sa v otázkach zahraničnej politiky viedol konštruktívny dialóg. Mám hneď na úvod jednu otázku, že kedy sa najbližšie stretneme na pôde ministerstva zahraničných vecí ako členovia zahraničného výboru, prípadne výboru pre európske záležitosti, možno aj spolu. Dávam na zváženie. V základných otázkach sa zhodneme a prácu vás a vášho rezortu hodnotím kladne, hodnotím ju pozitívne. Ministerstvo vo veľkej väčšine prípadov stojí na profesionáloch a odborníkoch a váš rezort osobne hodnotím ako ten, kde politika zasahuje možno do tej miery, do akej sa patrí v porovnaní s mnohými ďalšími rezortmi. Súhlasím s tým, že zahraničná politika sa má opierať o hodnoty demokracie, o dodržiavanie ľudských práv a slobôd. U nás v strane Sloboda a Solidarita na tieto témy upozorňujeme často, pravidelne a nadnášame ich všade, kde je to možné. Ľudské práva a slobody by mali byť úplne prirodzenou a automatickou súčasťou nášho dialógu s predstaviteľmi neslobodných a autoritatívnych režimov. Spomeniem Kubu, spomeniem Severnú Kóreu, Bielorusko, ale aj Čínu. A v tejto súvislosti vítam, že pri nedávnej návšteve podpredsedu čínskej vlády ste otázku dodržiavania ľudských práv v tejto krajine – aj na základe našej výzvy – nadniesli. Ocenil by som však väčšiu asertivitu našej diplomacie v týchto témach. A k tejto časti si na záver nemôžem odpustiť aj jednu poznámku. Dôslední pri obhajobe demokracie by sme mali byť aj u nás doma. Týmto narážam na postavenie a úlohu opozície, ktorej kandidáti do viacerých kontrolných orgánov a inštitúcií sú vládnou väčšinou systematicky blokovaní. Ste podpredseda vlády a tým pádom ponesiete na tom aj svoj diel zodpovednosti. K ľudským právam mi ešte dovoľte jednu-dve vety. Oceňujem, že ste sa konštruktívne a bez predsudkov postavili k otázke práv osôb s neheterosexuálnou orientáciou. Samozrejme, k tomu, aby sa spoločnosť stala tolerantnou a zbavila sa prejavov homofóbie, nás čaká ešte veľký kus práce. A začať, bohužiaľ, budeme musieť práve tu na pôde Národnej rady Slovenskej republiky, kde, bohužiaľ, viacerí naši kolegovia majú veľmi ďaleko od tolerancie a od rozmýšľania politika 21. storočia. Pár slov k ekonomickej diplomacii. Vnímam, že rezort sa vo väčšej miere ako v minulosti sústreďuje na ekonomický rozmer diplomacie, obchodné a ekonomické záujmy štátu. Podpora rozvoja investícií a obchodu a pomoc našim podnikateľom sú dôležité. A ja verím, že sa vám tie stanovené ciele, ktoré sú dosť ambiciózne, aj podarí naplniť. Nechcem, aby sme sa pohybovali iba v deklaratórnej rovine. Naše firmy musia získať pocit, že sa konkrétne niečo začalo konečne aj robiť, a chcel by som sa vás preto spýtať, či by ste mohli uviesť konkrétne príklady podpory a pomoci našim firmám po tom, ako prešli obchodní diplomati z ministerstva hospodárstva na ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí. Dlhodobo mi v tejto oblasti na strane štátnych inštitúcií chýbala jasná orientácia na firmu ako na zákazníka. Ono sa to možno v štátnej správe niekedy ťažko vníma, ale to naozaj sú vaši zákazníci a je povinnosťou vašej organizácie, aby sa tak k nim aj správala. Viem, že na ministerstve funguje podnikateľské informačné centrum. A moja ďalšia otázka bude, keby ste mohli povedať, aké máte skúsenosti s jeho fungovaním. V materiáli spomínate, že významným pozitívnym momentom pri získavaní zahraničných investícií a podpore exportu je spojenie jednotnej prezentácie Slovenskej republiky a ekonomickej diplomacie pod váš rezort. V tomto vám naozaj držím palce a tešilo by ma, keby tomu tak aj skutočne bolo. V tejto súvislosti mám ďalšiu otázku na vás, pán minister, ako hodnotíte spoluprácu s ostatnými aktérmi tohto súkolia, predovšetkým s rezortom hospodárstva, ale taktiež so SARIO-m a taktiež so Slovenskou agentúrou pre cestovný ruch. Nedá mi nespomenúť, že prezentácia Slovenskej republiky v zahraničí začína u nás doma. A určite by lepšiemu obrazu Slovenska pomohlo, keby napríklad naše súdnictvo nebolo v takom zúfalom stave, keby ste nezrušili rovnú daň a ešte sa tým aj nevychvaľovali a podobne. Starostlivosť a pomoc občanov Slovenskej republiky v zahraničí – dlhodobo veľmi pozorne sledujem, ako rezort pristupuje k ochrane našich občanov v zahraničí a ako sa snaží pomáhať tým, ktorí sa vo svete ocitnú v núdzi. Musím s potešením konštatovať, že v tejto oblasti bol rezort v minulom roku úspešný. Ako najväčšie pozitívum vnímam, že sa postupne darí meniť to základné mentálne nastavenie pracovníkov zastupiteľských úradov, konzulov a úradníkov. Možno je to čiastočne aj o generačnej výmene, ale myslím si, že prvé ovocie začína prinášať aj systematická práca v tejto oblasti. Ja nechcem a nesmie sa nikdy stať to, že občan v núdzi bude vyrušením a príťažou. Nemalo by sa stávať, že telefóny našich zastupiteľstiev v zahraničí majú buď obsadzovací tón, alebo nie sú odpovedané minimálne v pracovnej dobe. Vysoko oceňujem spustenie SMS služby, ktorá poskytuje kontaktné čísla v prípade núdze v zahraničí, promptnú reakciu ministerstva na viaceré krízové situácie, zriadenie hot lines registračných formulárov. A vyzdvihnem aj návrat občana Slovenska Mateja Valúcha z iránskeho väzenia. A mne je jasné, že časť tých informácií podlieha tajomstvu a nie ste, nie je vám umožnené o tom hovoriť, ale zaujímalo by ma, že čo sa tam vlastne stalo a že či to prípadne Slovensko aj niečo stálo a čo nás to stálo. Už dávnejšie volám po zavedení systému, ktorý by monitoroval spokojnosť občanov s konzulárnymi službami. Som pripravený naozaj proaktívne si sadnúť s ľuďmi z vášho ministerstva a prísť s niekoľkými nápadmi. A podľa mňa takýto systém feedbacku na pôsobenie jednotlivých ambasád by vám mohol aj pomáhať potom aj pri personálnej politike na ministerstve pri hodnotení zamestnancov, pri ich koncoročných odmenách a tak ďalej. Trošku keby sa to nastavilo viac ako firma, a to by zase posunulo rozmýšľanie úradníkov smerom k tomu, že sú tam na to, aby slúžili našim občanom. Máme urobené nejaké štatistiky. Existuje nejaký systém vyhodnocovania z týchto skúseností a najlepších postupov. Pár slov k európskej politike. Neprekvapím, keď poviem, že s viacerými formuláciami v tejto časti materiálu by som vedel polemizovať. Začnem s tým, že sa stotožňujem s dôležitosťou zodpovednej prípravy na výkon predsedníctva Slovenska v Európskej únii v roku 2016. Oceňujem, že vaše ministerstvo už dnes realizuje prípravné práce, a verím, že naše predsedníctvo bude efektívne a úspešné a po dlhej dobe budeme opäť môcť byť na niečo medzinárodné hrdí. Bude to pre nás veľký rok. A nechcem hovoriť, že rozhodne o tom, ako bude vnímané Slovensko na dlhé roky dopredu, ale tým, koľko podujatí sa v rámci nášho predsedníctva bude konať na pôde Slovenska, máme veľkú šancu ukázať, že vieme organizovať veci, že sme zodpovední a že sme progresívna krajina, ktorá funguje. Za dôležité považujem – a tu sa opäť asi zhodneme –, aby Slovensko bolo aktívnym účastníkom diskusie o budúcnosti Európskej únie, aby sme boli v skutočnom jadre diskusie a rozhodovania o tom, aká bude Európska únia a akú ju naozaj chceme mať. Naša strana býva označovaná za protieurópsku. To však nie je pravda. Európska únia je pre nás priestorom a spoločenstvom, v ktorom sme prirodzene hodnotovo ukotvení. Ceníme si hodnoty a princípy, na ktorých bola Európska únia postavená, a chceme, aby tieto hodnoty boli aj dnes dodržiavané. Sme za zodpovednú a efektívnu Európsku úniu, ktorá si však ctí svoje vlastné pravidlá a nebojí sa vynucovať ich dodržiavanie. Európska únia nemôže fungovať tak, že tí zodpovední budú opäť a opäť konfrontovaní s následkami politík tých, ktorí sú nezodpovední a spoliehajú sa na výnimky. V mnohom v tomto smere súhlasím s nedávnym prejavom britského premiéra Camerona. Spôsob, akým dnes Brusel funguje, sa jednoducho musí zmeniť. Od vlády Slovenskej republiky očakávam, že k tejto zmene bude aktívne prispievať. Pozorne som sledoval rokovanie o budúcom rozpočte Európskej únie na roky 2014 až 2020 a bez ohľadu na to, že som opozičný poslanec, chcem povedať, že Slovensko vynegociovalo vcelku solídny výsledok. Verím, že návrh rozpočtu bude schválený aj Európskym parlamentom. V otázke vonkajších vzťahov Európskej únie súhlasím s tým, aby Slovensko naďalej podporovalo proces rozširovania EÚ, prioritne o krajiny západného Balkánu. Európska perspektíva pre tieto krajiny je dôležitá, aj keď si myslím, že po Chorvátsku budeme svedkami útlmu rozširovania, a trúfam si povedať, že možno na ďalších 5 a viac rokov žiadna z krajín sa členom EÚ nestane. Bezpečnostná politika. V plnej miere podporujem záujem o zachovanie a prehĺbenie silného transatlantického partnerstva medzi Európskou úniou a USA. S USA nás spájajú spoločné hodnoty a záujmy. A musím byť naším cieľom vzájomnú spoluprácu posilňovať. Slovenská republika musí ostať pre svojich partnerov a spojencov v NATO spoľahlivým a čitateľným partnerom. V plnej miere podporujem našu pokračujúcu angažovanosť v operácii ISAF v Afganistane a týmto vzdávam hold všetkým príslušníkom našich ozbrojených síl, ktorí si svojou prácou a profesionalitou vyslúžili obdiv a uznanie. Musia cítiť, že ich misia má zmysel, že naša krajina si ich váži, a ja im ďakujem. Rovnako ďakujem aj všetkým tým, ktorí pôsobia v operáciách pod hlavičkou NATO, Európskej únie a OSN v ďalších častiach sveta. V tejto časti považujem za potrebné zmieniť sa aj o výdavkoch na obranu. Viem, že Slovenská republika zďaleka nie je jedinou členskou krajinou NATO, a skôr smutne patrí k tej väčšine, ktorá neplní záväzok poskytovať 2 % HDP na obranu. Viem, že zdroje sa hľadajú ťažko, ale táto otázka má pre mňa aj hlbší filozofický rozmer. Je nejaká šanca, aby sme sa stali lídrom? Ja by som to považoval za prejav uvedomenia si zodpovednosti spojenca a člena NATO. Ste podpredseda vlády, viete zalobovať za vyšší rozpočet na obranu? Európski členovia NATO sa už niekoľko desaťročí spoliehajú na Spojené štáty americké, avšak ako vidíme najnovšie kroky americkej diplomacie, tak naozaj to môže skončiť. A zrazu potom príde otázka, je Európa obranyschopná? Je Európa bojaschopná? Vieme rozmiestniť vojská? Máme funkčné letectvo? A tak ďalej a tak ďalej. Ja si myslím, že sa rútime do veľkého nebezpečenstva, ak sa touto otázkou nezačneme čím skôr zaoberať. Ja vyjadrujem plnú podporu konceptu inteligentnej obrany, prehlbovaniu spolupráce medzi EÚ a NATO a využívaniu potenciálu regionálnej spolupráce, predovšetkým v rámci Vyšehradskej štvorky. Nedávno som mal stretnutie s belgickými poslancami, ktorí nám rozprávali o výhodách ich fungovania v rámci bloku Benelux. Ďalším príkladom je severská spolupráca severských krajín, ale táto naša štvorčlenka môže byť naozaj veľmi vplyvná, veľmi efektívna v rámci Európskej únie aj v rámci NATO. A viem, že dokonca aj Poliaci prehodnotili svoj prístup k Višegrádskej štvorke. Pochopili, že medzi veľkých hráčov ako Francúzsko a Nemecko sa do tej ligy nikdy nedostanú. A dnes to už prináša aj prvé výsledky, kde náš štvorblok krajín vyrokoval, vyloboval, či už na pôde NATO, alebo na pôde Európskej únie, niekoľko pozitív pre náš región. S obavami sledujem vývoj v Iráne a jeho netransparentný jadrový program. Tu si dovolím vyjadriť skepsu v otázke efektivity doterajšieho postupu medzinárodného spoločenstva. Tie, tie audity, ktoré, ktoré tam chodia, si myslím, že je to naozaj iba hračka, teda hra na mačku a myš a Ahmadínedžád ju využíva pre svoju vlastnú publicitu. O Iráne veľa hovoríme, zaviedli sme sankčný režim, ale sme dostatočne dôrazní? Darí sa nám zastaviť režim v Teheráne od získania jadrovej zbrane? Ako ďaleko sme skutočne ochotní zájsť, aby sme tento cieľ naplnili? Dovoľte mi pozitívne hodnotenie výsledkov tzv. Arabskej jari označiť za ilúziu. Zisťujeme, že dnes v arabskom svete naozaj nevieme, kto sú tí good guys a kto sú tí bad guys. Kto sú naši spojenci, kto sú naši partneri. Kto má záujem o reformy a demokratizáciu týchto režimov a či vôbec niekto je schopný ju dosiahnuť? Vývoj v Egypte a Tunisku ma rozhodne nenapĺňa optimizmom a situáciu v Sýrii považujem priam za zúfalú. Obávam sa, že ten konflikt potrvá niekoľko rokov a prinesie desaťtisíce až stotisíce obetí na ľudských životoch. Zároveň sa spýtam, prečo sa Slovensko bojí označiť Hamas za teroristickú organizáciu? Táto organizácia je síce politická, ale zároveň má prsty v niekoľkých krvavých útokoch po celom svete. Spojené štáty to urobili. Prečo nemôžeme nasledovať a predbehnúť našich európskych a partnerov a jednoducho dať Hamas na zoznam teroristických organizácií? Terorizmus vnímam ako jednu z najväčších hrozieb súčasnosti. Je našou povinnosťou chrániť našich občanov, spoločnosť a naše hodnoty pred touto hrozbou. Apelujem na vládu, aby v spolupráci s našimi spojencami bola aktívnou súčasťou všetkých procesov, ktorých cieľom je prevencia a ochrana pred všetkými formami terorizmu. Pár slov k rozvojovej pomoci. Vnímam ju ako súčasť našej globálnej zodpovednosti. Objem financií vynakladaných na rozvojovú pomoc Slovenskej republiky má síce ďaleko od toho, aby sme plnili naše záväzky, ktoré vyplývajú z miléniových rozvojových cieľov, avšak vzhľadom na reálne možnosti nášho rozpočtu ho vnímam ako adekvátny. Rozvojová pomoc by zároveň mala slúžiť ako jeden z nástrojov našej zahraničnej politiky. Mala by dopĺňať naše záujmy a pomáhať v ich presadzovaní. Efektivita a transparentnosť využitia prostriedkov na projekty, ich konkrétny dopad a udržateľnosť by mali byť základnými kritériami na jej poskytovanie. V zásade sa stotožňujem s výberom krajín, ktoré sú recipientmi alebo prijímateľmi našej pomoci, ale nerozumiem celkom nášmu angažovaniu sa v Južnom Sudáne. Ak by ste, pán minister, boli taký láskavý a povedali k tomu pár slov a tiež, na aké konkrétne projekty v Južnom Sudáne idú naše slovenské peniaze. V závere mi dovoľte zaželať vám, vášmu rezortu veľa úspechov, teším sa na spoluprácu a budem rád, ak budete využívať nás poslancov Národnej rady pri presadzovaní cieľov zahraničnej politiky. Sme pripravení byť rezortu konštruktívni partneri vo všetkých dobrých iniciatívach. A ešte na záver znova zopakujem, klobúk dolu pred vami osobne za iniciatívu pri zriaďovaní výboru vlády pre práva LGBT komunity. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)