E. Bauer, poslankyňa: (2003-09-24):
Ideme nahradiť tento princíp princípom poistným. Poistný princíp, samozrejme, nie je výlučný, najmä v prvom pilieri, o ktorom hovoríme, nie je výlučným princípom, tam, samozrejme, má svoje miesto aj solidarita v rozumnej racionálnej miere. Tento zákon je o zabezpečení priebežne financovaného piliera, kde, pán poslanec Ševc, nemajú miesto žiadne súkromné správcovské spoločnosti, výkonom tohto zákona a zákona o priebežnom pilieri je podľa tohto zákona poverená jedine Sociálna poisťovňa. Aj o nej je tento zákon. Treba povedať, že tento zákon zabezpečuje predpolie pre celú reformu, predpolie pre ustanovenie, uzákonenie druhého piliera. Možno by sme mali jednoduchšiu úlohu, keď by sme tu mali aj predložený zákon o druhom pilieri, pretože je celkom evidentné, že tento zákon v tejto podobe, ako prijímame, nebude mať dlhý život, pretože v tom momente, ako sa zavedie druhý pilier, je potrebné novelizovať tento zákon. Týmto zákonom sa podarilo niektoré veci napraviť a uviesť na správnu mieru. Niečo sa nepodarilo. Treba povedať otvorene, že sa nepodarilo v jednej zásadnej otázke celospoločensky dohodnúť, a to je univerzalita systému. Treba povedať, že o reforme sa vedie už pomerne dlhá diskusia a je veľmi zaujímavé sledovať, ako sa napríklad vyvíja otázka solidarity medzi mladou a staršou generáciou. Treba povedať aj to, že v tomto zákone, ako aj v celej koncepcii nie je ani tak problémom dohodnúť sa o konečnej podobe reformy sociálneho poistenia. Všetci sme si vedomí, že tento systém, tak ako dnes funguje, je neudržateľný, pretože z roka na rok vyrába neufinancovateľné deficity, že tento systém je neudržateľný pre neúmerne vysoké demografické riziko, čo sa z roka na rok tiež zvyšuje, pretože je absolútne jasné, že demografický vývoj je veľmi zlý. Je absolútne nepochybné dnes, že jediným východiskom je zrejme trojpilierový systém. Nie je problém dohodnúť sa na tejto konečnej podobe. V čom je problém, je prechodné obdobie. Ako dôjsť k tomu systému, čo sme si zadefinovali a čo sa nám zdá, že by mohol byť efektívny a zabezpečil by slušný, dôstojný dôchodok pre každého. Problém je, ako prefinancovať deficity, ktoré v tomto prechodnom období budú vznikať, keď sa už bude zakladať druhý pilier, už sa budú šetriť peniaze na osobné účty, a prvý pilier má svoje záväzky voči súčasným dôchodcom a dôchodcom, ktorí prídu do tohto dôchodkového veku v najbližšom období. Treba povedať aj to, že z tohto hľadiska nie vždy sme súhlasili s vládnym návrhom. V pozmeňujúcich návrhoch nájdete celý rad riešení, ktoré zmiernia dopad uplatnenia poistného princípu pre tých dôchodcov, ktorí v najbližších rokoch pôjdu do dôchodku. Sme presvedčení, že o dôstojnosti dôchodkového systému, o dôstojnosti dôchodkov musí predovšetkým byť v zásade zabezpečené spojenie s rastom miezd. Som presvedčená, že situácia, ktorá je v súčasnosti na Slovensku aj v porovnaní s vyšehradskými krajinami, že sú tu najnižšie mzdy, a teda aj najnižšie dôchodky, vstupom do Európskej únie, dá sa predpokladať a odborné analýzy hovoria o tom, že nastane urýchlený nárast miezd, i keď nie taký, aby sa veľmi skoro vyrovnala naša mzdová úroveň so mzdovou úrovňou v Európskej únii, aby sa teda zachovala aj konkurencieschopnosť slovenskej ekonomiky, ale o vyššie dôchodky sa musí zaslúžiť predovšetkým zvýšená mzdová úroveň. Preto predpokladáme určité zmiernenie dopadu v prvých rokoch fungovania tohto systému, a teda vstupu do Európskej únie. Tomuto slúžia všetky predložené pozmeňujúce návrhy, pri  ktorých vás chcem požiadať o podporu. Dovoľte mi, aby som predniesla pozmeňujúce návrhy, ktoré sú jednoznačne zamerané na zmiernenie dopadu poistného princípu pre nízkopríjmové skupiny v prvých rokoch fungovania tohto zákona, dá sa predpokladať, že v ďalších rokoch tento rozdiel môže byť preklenutý už výpočtom z vyšších miezd. Teda navrhujeme v § 37 ods. 2  v písm. a) číslicu 18 nahradiť číslicou 25. Chcela by som zdôvodniť, ide o nemocenské za prvé tri dni, ktoré bude vyplácať zamestnávateľ. Sme toho názoru podľa našich výpočtov, že pri 18-percentnej výške náhrady, ktorá sa počíta z brutto dennej mzdy, by došlo k neúmernému prepadu príjmu. Dovoľujem si predložiť pomerne rozsiahly pozmeňujúci návrh, ktorý máte pod názvom Nové znenie pozmeňujúci návrh 1. Navrhujem predovšetkým vyňať bod 15 zo spoločnej správy, pričom celý pozmeňujúci návrh je v zásade o novom znení § 63, ktorý až na dva odseky je totožný s textom, ktorý je v spoločnej správe, a rada by som uviedla iba tieto dva odseky. V odseku 4 nové znenie je nasledovné. „K priemernému osobnému mzdovému bodu v hodnote nižšej ako 1 sa pripočíta z rozdielu medzi hodnotou 1 a priemerným osobným mzdovým bodom určeným podľa ods. 1 v roku 2004 60 percent, 2005 40 percent, 2006 20 percent. Ide práve o preklenutie rozdielov pre nízkopríjmové skupiny, ktoré by mohli spôsobiť pre novo priznané dôchodky pomerne veľké rozdiely. Nové znenie odseku 8. Tu by som vás chcela osobitne upozorniť na to, že v spoločnej správe vypadli niektoré slová a je potrebné prijať toto znenie, pretože je presnejšie a urobí zákon vykonateľným v tomto danom bode. Odsek 8. „Ak v rozhodujúcom období určenom podľa ods. 7 nie je najmenej desať kalendárnych rokov, za ktoré možno určiť osobné mzdové body, alebo je v ňom obdobie, za ktoré patrí osobný mzdový bod podľa § 255 ods. 3 prvej vety, predlžuje sa rozhodujúce obdobie pred rok 1994 postupne tak, aby v ňom bolo desať kalendárnych rokov, za ktoré možno určiť osobné mzdové body bez zohľadnenia obdobia, za ktoré patrí osobný mzdový bod podľa § 255 ods. 3 prvej vety. Ak poistenec ani po tomto predĺžení nemá desať kalendárnych rokov, za ktoré môžeme určiť osobné mzdové body bez zohľadnenia obdobia, za ktoré patrí osobný mzdový bod podľa § 255 ods. 3 prvej vety, zisťuje sa priemerný osobný mzdový bod z tohto nižšieho počtu kalendárnych rokov bez zohľadnenia obdobia, za ktoré patrí osobný mzdový bod podľa § 255 ods. 3 prvej vety. Na určenie priemerného osobného a mzdového bodu podľa ods. 1 sa z obdobia dôchodkového poistenia v rozhodujúcom období vylučuje obdobie, za ktoré patrí osobný mzdový bod podľa § 255 ods. 3 prvej vety. Ďalší pozmeňujúci návrh sa týka § 273, ktorý sa dopĺňa ods. 4, ktorý znie: „Ak priemerný osobný mzdový bod bol zistený z rozhodujúceho obdobia uvedeného v § 63 ods. 7 až 12 poistenca, ktorému vznikne nárok na starobný dôchodok alebo invalidný dôchodok v období od 1. januára 2004 do 31. decembra 2008, je nižší ako 0,6. Priemerný osobný mzdový bod sa určí podľa § 63 ods. 1 až 6 rozhodujúceho obdobia, ktorým sú kalendárne roky pred rokom, v ktorom boli splnené podmienky nároku na starobný dôchodok alebo invalidný dôchodok s výnimkou kalendárnych rokov pred 1. januárom 1984. Ak takto určený priemerný osobný mzdový bod je nižší ako priemerný osobný mzdový bod zistený z rozhodujúceho obdobia uvedeného v § 63 ods. 7 až 12, suma starobného dôchodku alebo invalidného dôchodku sa určí z vyššieho priemerného osobného mzdového bodu. To platí aj na účely určenia sumy vdovského dôchodku, vdoveckého dôchodku alebo sirotského dôchodku priznaných po tomto poistencovi.“ K tomuto veľmi stručne odôvodnenie. Aby nedošlo k tomu, že v uplynulých desiatich rokoch sa nenájde taký osobný mzdový bod, ktorý by zabezpečoval slušný dôstojný dôchodok, teda pod 0,6 osobného mzdového bodu, navrhujeme ísť ďalej až do roku 1984, aby sa našlo vhodné obdobie, keď prípadná nezamestnanosť, ktoré bola v dôsledku reštrukturalizácie, a nie teda nezamestnanosť dobrovoľná, aby sa našlo riešenie aj pre ľudí, ktorí nie z vlastnej viny sa stali nezamestnanými a nemajú dostatok dobre poistených rokov. Chcela by som vás požiadať o podporu niektorých, dá sa povedať, legislatívnotechnických úprav, ktoré umožňujú lepšiu vykonateľnosť tohto zákona, respektíve spresňujú niektoré formulácie. V § 179 ods. 1 sa dopĺňa písm. l), ktoré znie: „Vykonávať ďalšie činnosti podľa tohto zákona, ktoré nepatria do pôsobnosti pobočky.“ Pri čítaní zákona sme zistili, že nie presne sú vymedzené pôsobnosti ústredia. § 294 sa týka účinnosti a je nasledovného znenia: „Tento zákon nadobúda účinnosť 1. januára 2004, okrem § 122 ods. 4 až 6, § 123 ods. 3 až 5, § 272 ods. 7, § 285 ods. 2, § 290 ods. 3 a 4 a § 292, ktoré nadobúdajú účinnosť dňom vyhlásenia, § 120 ods. 4, ktorý nadobúda účinnosť dňom nadobudnutia platnosti zmluvy o pristúpení Slovenskej republiky k Európskej únii.“ Ide o to, aby sa dali kreovať niektoré orgány ešte predtým, než príde celý zákon do účinnosti, aby mal kto vykonávať zákon. A napokon  § 122 ods. 2 sa vypúšťa písm. k). Tiež ide o spresnenie kompetencií. Ďakujem vám vopred za podporu týchto návrhov. (Potlesk.)