NaiveNeuron/SloPal huggingface dataset:
Budaj, Ján, poslanec NR SR (2016-12-08):
Samozrejme, že, pán Paška, ja sa neznížim k vašej úrovni. Vy v obrane eštebáckych dôstojníkov útočíte na osobu, útočíte slovami môjho politického rivala, ktorý pomiešal polopravdy so svojimi domnienkami. No áno, to je politická kniha, ktorá vznikla v súboji VPN medzi národným a federálnym krídlom. Vy ste, neviem, čo ste vtedy robili, ale viem, že neskôr ste boli súputníkom Mečiara a Slotu. Ste tu hádam posledný, čo hlasoval v noci dlhých nožov, čo vyhadzoval Gauliedera. Videl som vás, kde stojíte, a táto podlosť, ktorou sa snažíte brániť dôstojníkov ŠtB, si nezasluhovala ani týchto 30 sekúnd reči.
Kaliňák, Robert, poslanec NR SR (2011-09-13):
Ďakujem pekne. Ďakujem pekne, pán poslanec Jarjabek. Ja vlastne som už chcel tým, že som sa neprihlásil do rozpravy, dokončiť to vaše rozprávanie iba jednou vecou, že mali sme podľa mňa prvýkrát po roku príležitosť vidieť celú vládu pokope, pretože ja som v podstate po roku videl prvýkrát naživo aj pána podpredsedu Chmela a priznám sa, že aj v parlamente prezývaná „Kolombova manželka“ pán minister školstva, som mal tiež možnosť si ho po dlhom čase vypočuť, a tak minimálne na toto je dobrá príležitosť, že máme možnosť vidieť celú vládu a dokonca, že sa s nami aj celá vláda rozpráva. I keď máme hodinu otázok, ale v takej kompletnej zostave tam nebýva, to si povedzme na rovinu. Ale položím aspoň dve otázky narýchlo, pretože to vyplynulo z dnešnej debaty a obhajoby, ktorú tu všetci odprezentovali, čiže ja sa teda potom pýtam, keď všetko bolo v poriadku, a nechcem sa hádať o technických podrobnostiach, ktoré teda boli tu odprezentované nesprávne, ale chcem sa opýtať, keď všetko bolo v poriadku, prečo bol potom odvolaný riaditeľ daňového úradu Mikulčík? Pretože podľa mňa na to, aby mohol ísť na bicykel s pánom ministrom financií Miklošom, si mohol zobrať dovolenku, preto ešte nemusel odchádzať z funkcie. Čiže prečo bol odvolaný Mikulčík, keď všetko je okej, a prečo bol trucpodnik pani premiérky, že odmietla ísť na rokovanie vlády, keď všetko bolo v poriadku? A toto je jediná otázka, na ktorú nikto z koalície neodpovedal. A keďže ja si myslím, že preto sa obidve udalosti stali, že to v poriadku nie je a že v priebehu minulého týždňa sa tu zlomil charakter a chrbtica tejto vlády, ak sa vôbec dá hovoriť, že ju niekedy mala. A to je celý problém, kvôli ktorému tu dnes sedíme, a vy viete, že tá zmena nastala. Preto ste zavretí s policajtmi v Častej-Papierničke. Ďakujem. (Potlesk.)
P. Paška, poslanec: (2005-12-08):
A keď som hovoril o 3,7 mld., tak keby ste ma boli počúvali, tak som hovoril z nášho pohľadu o troch kruciálnych spôsoboch a mechanizmoch, ktoré výrazne deformujú systém, tak ako ste ho nastavili, a že napríklad ten, ktorý sme označili nízke mzdy, by sa dal riešiť napríklad tak, že je to kvantifikované cez počet pracovníkov v zdravotníctve a diferenciál, ktorý je medzi priemernou mzdou v národnom hospodárstve a priemernou mzdou v zdravotníctve, dosiahnuť. Takže nevkladajte mi, pán minister, do úst slová, ktoré som nepovedal. Dokonca som si bol vedomý a aj som to povedal, keď tam sedel ešte pán minister financií, že áno, s číslami sa dajú robiť zázraky. Vy sám ste toho najlepším dôkazom aj s pánom ministrom financií. Pretože vy používate čísla len tak, ako vám to vyhovuje. Ja jednoducho... A ešte k tomu vzťahu zdravotná poisťovňa – poskytovateľ. Tak mi teda vysvetlite, lebo sa vás to pýtam už tretíkrát, ako je možné, že poskytovatelia majú deficit, a ako je možné, že zdravotné poisťovne majú nie zisk, ale prebytok, ako to vy nazývate. Ako to, že občan musí platiť z vlastného vrecka čoraz viac a vlastník poisťovne... (Prerušenie vystúpenia časomierou.)
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2017-02-14):
Pán poslanec Šebej.
Blanár, Juraj, podpredseda NR SR (2022-12-01):
Ďakujem, pán poslanec. Teraz dávam slovo pánovi poslancovi Milanovi Kuriakovi, ktorý je spoločným spravodajcom výboru pre financie a rozpočet, aby nás informoval o výsledku rokovaní výborov o tomto návrhu a odôvodnil návrh a stanovisko gestorského výboru. Nech sa páči.
Pellegrini, Peter, predseda NR SR (2014-12-10):
Ďakujem pekne. Pán poslanec Fronc posledný s faktickou poznámkou.
Zmajkovičová, Renáta, podpredsedníčka NR SR (2013-10-24):
Pán poslanec Kaník.
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2019-09-24):
Pán poslanec Kollár.
Plaváková, Lucia, poslankyňa NR SR (2024-02-06):
Ďakujem veľmi pekne za slovo, pán predsedajúci. Ako už naznačila aj kolegyňa Števulová, pán minister vnútra má taký vlažný vzťah k faktom, tak možno k tomu rozhodnutiu súdu, ktoré spomínal aktuálne, že zabudol tak poznamenať, že zároveň sú tu tri neodkladné opatrenia v prípade Mašina, Sabotu a Dunčka, kde teda ministerstvo vnútra dostalo aj platobné rozkazy a dopláca mzdy za porušenie zákona, za ktoré je zodpovedný minister vnútra, ktorým je pán minister Matúš Šutaj Eštok. Takže to je, to, to ale len aby sme si dotvorili celkový ten obraz. A pred chvíľou sme tu rozprávali o tom, že teda zjavne si táto koalícia mýli súdnu, exekutívnu a legislatívnu moc, a pán minister vnútra nám tu predviedol aj to, že si mýli aj úlohy politických strán v kontexte toho, že nie sú orgánmi činnými v trestnom konaní a my tu nemáme realizovať žiadne vyšetrovanie ani nevedieme súdne konania, ani nikoho neodsudzujeme. A ako kolegyňa Mesterová poznamenala, s jedným môžem teda naozaj súhlasiť, že súdy majú dokazovať vinu v trestnom konaní. A problém je v tom, že vy nechcete, aby tie súdy túto možnosť mali, a na tom je celá založená vaša novela Trestného zákona. Vy chcete vašim ľuďom zabezpečiť beztrestnosť a to tak, že sa tie prípady nikdy pred ten súd, kde má to dokazovanie viny prebiehať, nedostanú. To je ten problém. A to, čo ste tu teraz predviedli, tento váš, toto vaše vystúpenie, myslím si, že bolo skôr takým prejavom strachu z toho, že už aj medzi koalíciou sa nájdu poslanci a poslankyne, ktorí sa tak pýtajú, že či toto je naozaj to, čo sme sem prišli pre ľudí na Slovensku robiť. To ste nám tu ukázali. Ďakujem.
Jarjabek, Dušan, poslanec NR SR (2023-11-23):
192. Ďakujem veľmi pekne. Pán poslanec Migaľ, chcem sa vám veľmi pekne poďakovať, ako ste obhájili vašeho pána ministra, teda našeho pána ministra, naozaj tých argumentov bolo veľmi veľa a skutočne myslím si, že táto obhajoba bola ba priam dokonalou, keď ste poukázali aj na tie všetky neduhy, tie, dovolím si povedať, svinstvá, čo tuná stvárala tá bývalá koalícia. Aby som bol teda, aby som bol teda úprimný, to bola jediná koalícia, čo si pamätám od deväťdesiateho tretieho roku, pre ktorú bol viac policajný prezident ako minister vnútra. Oni dali prednosť policajnému prezidentovi pred ministrovi vnútra, ktorého teda odfajčili zo dňa na deň, a viete, aký bol dôvod, ktorý bol vtedy oficiálne prezentovaný? No museli sme si vybrať, povedala táto koalícia na čele s tými, ktorí jej vládli v tomto rezorte, ale aj s pani prezidentkou, samozrejme. Takže vybrali si pána policajného prezidenta a tak to aj dopadlo. Len preto, že pán minister vnútra chcel šliapať na otlak pánovi policajnému prezidentovi, čo sa, samozrejme, týmto nepáčilo preto, lebo všetkým vyhovoval ten spôsob vládnutia, ktorý robil policajný prezident sťaby minister vnútra už potom. No a ešte jeden veľký fór ste zabudli povedať, keď ako vy ste nehovorili o tom, o tom hroznom šrote, o ktorom hovorila celá tá koalícia vtedy, až na to, že sa stal zázrak a ten šrot zrazu vzlietol a vzlietol do Ukrajiny a je tam možno dodnes. No tak to boli tí, ktorí nám vládli.
Hrušovský, Pavol, podpredseda NR SR (2011-10-11):
Pán poslanec Brocka.
Viskupič, Jozef, poslanec NR SR (2014-12-11):
Ďakujem ešte raz, pán predseda. Chcel by som sa teda vrátiť k tomu, čo sme prejednávali pred prerušením doobeda, a to je to, že sme sa bavili o návrhu zákona, ktorý chce vyriešiť problém reťazenia alebo kumulovania funkcií a poslaneckých supermanov. Reakcia na Martina Fecka je, že ak sa presne zamyslíme nad tým, čo si spomínal, a to je, že často tu počúvame, že by mali byť prepojení, alebo že je veľmi dobrý stav, kedy je samosprávny starosta alebo predseda VÚC-ky zároveň poslancom. Ak by sme išli úplne tvrdo, tak tento proces môžeme nehovoriť o ňom vôbec, že je blahodarný, ale môžeme o ňom hovoriť, že je korupčný, pretože korupcia je o neoprávnených výhodách a nás je tu len 150. Keby každý z nás získal mandát ako starosta, tak bude to stále iba 150 obcí alebo miest z 2 900. Preto si myslím, že je dobré, aby sme sa zamerali na to, že nemajú byť tieto funkcie spojené, a naozaj súhlasím s tým, že na dvoch-troch stoličkách sa sedieť nedá. Ďakujem.
Laurenčík, Milan, podpredseda NR SR (2021-06-23):
Ďakujem. Prosím, zaujmite miesto pre navrhovateľov. Ja teraz dávam slovo spoločnému spravodajcovi z výboru pre hospodárske záležitosti pánovi poslancovi Petrovi Vonsovi, aby informoval Národnú radu o výsledku rokovania výborov o tomto návrhu zákona, aby odôvodnil návrh ako aj stanovisko gestorského výboru. Nech sa páči, pán poslanec, máte slovo.
Zmajkovičová, Renáta, podpredsedníčka NR SR (2014-09-23):
S faktickými poznámkami jeden poslanec. Ukončujem možnosť prihlásiť sa. Pán poslanec Viskupič.
B. Bugár, podpredseda NR SR: (2002-05-23):
Otváram všeobecnú rozpravu o tomto bode programu. Pýtam sa, či sa niekto hlási do rozpravy. Konštatujem, že nie je to tak. Vyhlasujem všeobecnú rozpravu o tomto bode programu za skončenú a zároveň prerušujem rokovanie o tomto bode. Ďalej budeme rokovať v prvom čítaní o návrhu skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky na vydanie zákona o Pôžičkovom fonde pre začínajúcich pedagógov . Návrh zákona ste dostali ako tlač 1536. Návrh na pridelenie návrhu zákona na prerokovanie výborom Národnej rady máte v rozhodnutí predsedu Národnej rady pod č. 1694. Dávam slovo pani poslankyni Eve Slavkovskej. Prosím ju, aby návrh zákona uviedla. E. Slavkovská, poslankyňa: Ďakujem pekne. Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, páni poslanci, v mene skupiny poslancov predkladám návrh zákona o Pôžičkovom fonde pre začínajúcich pedagógov, ktorý je vypracovaný v záujme vytvárania lepších materiálno-technických podmienok na prácu začínajúcich učiteľov. Pôžičkový fond má pomôcť začínajúcim pedagógom vykryť výdavky na kúpu bytu, kúpu bytového zariadenia, rekonštrukciu bytu, prípadne výdavky na ďalšie doplňujúce vzdelávanie súvisiace so zapojením sa do pedagogického procesu. Predkladaný návrh zákona nemá dosah na štátny rozpočet ani na rozpočet obcí. Finančné krytie tohto neštátneho účelového fondu by malo byť zabezpečené zo zdrojov uvedených v § 7 návrhu zákona. Hlavným zdrojom finančného krytia fondu budú prostriedky z Fondu národného majetku. Zriadenie neštátneho Pôžičkového fondu pre začínajúcich pedagógov si vyžiada nárok na približne 7-8 pracovných síl vrátane riaditeľa fondu. Všetky organizačné náležitosti zabezpečenia činnosti fondu sa vykryjú vyčlenením 3 % na správu zo schváleného rozpočtu fondu, v čom sú zahrnuté aj mzdy zamestnancov. Znenie návrhu zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky i s ostatnými zákonmi a nie je v rozpore s medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná. Predkladaný návrh zákona má akcentovať záujem štátu o podporu začínajúcich pedagógov a tým aj snahu riešiť problém veľkého poklesu záujmu o prácu v rezorte školstva. Skutočnosť je taká, že študentov končiacich pedagogické smery je dostatočné množstvo, ale po skončení štúdia si hľadajú výnosnejšie umiestnenie s vyšším platovým ocenením, ako je v školstve. Dôkazom toho sú aj analýzy, ktoré boli iba nedávno uverejnené v médiách, kde sa vykazuje, že v oblasti základných a stredných škôl je cca 12,6 % učiteľov bez predpokladanej kvalifikácie a podobne približné percento je v školách aj dôchodcov. Tento návrh zákona je zahrnutý aj v programovom vyhlásení súčasnej vlády, bol zahrnutý aj v programovom vyhlásení predchádzajúcej vlády, bol vypracúvaný aj za Mečiarovej vlády v roku 1998, ale už sa nedostal na rokovanie. To isté sa udialo dnes, že vláda nestihla dať na rokovanie tento zákon, preto sa skupina poslancov ujala tejto iniciatívy, predkladá návrh zákona a prosíme ostatných kolegov, či už opozičných, alebo koaličných, o jeho podporu. Ďakujem pekne.
Drobný, Stanislav, poslanec NR SR (2018-10-23):
Ďakujem. Pán predsedajúci, dajte hlasovať o ďalšom, že návrh prerokujeme v druhom čítaní.
K. Tóthová, poslankyňa: (2009-12-09):
Vaša požiadavka, aby boli všetky rozhodnutia publikované, to znamená právoplatné rozhodnutia, nachádza u mňa podporu, až na to, že mám veľký otáznik, či ide aj o procesné rozhodnutia, pretože tieto nie sú rozhodnutia vo veci samej. Pokiaľ ste tu spomínali problematiku vylúčenia predpojatých osôb z konania, tak, pani kolegyňa, ak máte takú predstavu, akú ste prezentovali, potom musíte to chcieť riešiť nie týmto zákonom, ale musíte vojsť do zákona, aby sme nerozlišovali fakultatívne a obligatórne dôvody vylúčenia sudcov z konania. Pokiaľ máme inštitút aj fakultatívneho vylúčenia sudcov z konania, t. j. rozhoduje sa o tom a môže sa rozhodnúť, že je vylúčený alebo nevylúčený, tak potom nie je čo kritizovať, pretože je to v súlade s platným právnym poriadkom. Ale pokiaľ je vaša predstava taká, že tuto by to malo byť obligatórne, treba vojsť do zákona a rozšíriť prípady obligatórneho rozhodnutia, pretože ak takto v prípade postupovali súdy, ide o fakultatívny dôvod, tak je všetko v poriadku. Pokiaľ hovoríte o otvorenosti sa súdov verejnosti, čo je teda rétorika veľmi často z tých radov akosi prezentovaná, hovoríte nielen o publikovaní, čo som pred chvíľou povedala, že nie je prvý predpoklad, pretože toto už všetko v praxi existuje, ale hovoríte aj o otvorení sa tým, že by disciplinárne senáty boli otvorené neprávnikom na riešenie týchto disciplinárnych konaní. Nuž na základe tejto vašej iniciatívy som požiadala Parlamentný inštitút, aby v rámci medziparlamentných kontaktov zistil, aká je situácia v zahraničí. A to sa aj stalo. Mám tu analýzu. A môžem vám povedať, že ani jeden štát Európskej únie, resp. niektoré štáty, ktoré sú takisto v princípe kontinentálneho systému práva ako sme my, takúto úpravu nemajú. Dokonca my patríme medzi výnimočné štáty, že v týchto senátoch sedia právnici nesudcovia, čo sa osobne považujem za dobré, správne, pretože toto sa už osvedčilo, len je problém, aby sme ďalších zvolili, aby mohli naplno tieto disciplinárne senáty pracovať. Takže tá vaša fráza otvorenie sa súdov verejnosti je niečo, čo podľa mňa má viac politický charakter ako základ v skúsenostiach a existujúcej praxi Európskej únie. Ďakujem za pozornosť.
Hrušovský, Pavol, podpredseda NR SR (2011-02-08):
Hlasujeme, páni poslanci. (Ruch v sále.) Kľud, páni poslanci. Pán poslanec Galbavý. (Hlasovanie.) 147 prítomných, 15 za návrh, 74 proti, 57 sa zdržalo, 1 nehlasoval. Neschválili sme návrh. Prosím ďalší návrh.
Sulík, Richard, predseda NR SR (2011-06-29):
Prosím, hlasujte teraz. (Hlasovanie.) Z prítomných 146 poslancov hlasovalo 78 za, 68 proti. Národná rada schválila vládny návrh novely zákona č. 82/2005 Z. z. o nelegálnej práci a nelegálnom zamestnávaní. Nasleduje hlasovanie v prvom čítaní o vládnom návrhu zákona, ktorým a mení a dopĺňa zákon č. 43/2004 Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov (tlač 398). Pán poslanec Horváth, máte slovo, uveďte, prosím, hlasovanie.
A. Belousovová, podpredsedníčka NR SR: (2009-03-10):
Slovo má poverená členka ústavnoprávneho výboru pani poslankyňa Jana Laššáková, ktorá bude informovať Národnú radu Slovenskej republiky o rokovaní výboru. Nech sa páči.
Pčolinský, Peter, podpredseda NR SR (2023-02-08):
Na vaše vystúpenie nie sú žiadne faktické poznámky. Ste nepoučiteľný, pán poslanec. Najprv dourážate a potom sa pýtate, či podporíme váš návrh. O slovo požiadal navrhovateľ pán Kremský, nech sa páči.
Kaliňák, Robert, poslanec NR SR (2016-03-23):
Sľubujem. (Potlesk.)
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2017-06-21):
Jedna vec, pani poslankyňa, už som to počul tento týždeň, že ako keby sme sa my rozhodli. Na poslaneckom grémiu došlo k dohode, že predĺžime rokovanie, nehlasovali sme o tom, to znamená, nemôžte povedať, že odhlasovali, nie, tak sme sa dohodli všetci. Aj vaši zástupcovia, aj zástupcovia koalície. (Reakcie z pléna.) To je v poriadku, takisto ako sme nevedeli o ďalších veciach, ktoré potom predseda zaradil. Dobre viete. Pán poslanec Ivan.
Zahorčák, Viliam, poslanec NR SR (2023-12-19):
Vážený pán predsedajúci, vážené kolegyne, vážení kolegovia, dávam do pozornosti, že pán Galko vo svojom vystúpení vlastne navrhol postupne bod za bodom zrušiť vlastne celé, celý tento zákon, takže predpokladám, že by sa mohlo o tom hlasovať nie tak, ako to on navrhol, bod po bode, ale vcelku.
Čepček, Martin, poslanec NR SR (2021-06-23):
Ďakujem. Pani poslankyňa, mali by ste najprv poznať zákon, ku ktorému reagujete. Iste dobre viete, že tento zákon žiaden dôvod do dvanásteho týždňa nemusí udať. Budem preto rád, ak v druhom čítaní túto povinnosť uložíte, aby sme všetci zodpovedne vedeli, prečo vlastne ženy idú na umelý potrat. To je jedna vec. Druhá vec, pani poslankyňa, nie sme v stredoveku. Máme ultrazvuk a vieme, že ultrazvuk nám dokáže ukázať, že to dieťa fakt žije, že mu bije srdce a dokonca, keď si pozriete film Nemý výkrik, tak tam to pochopíte, že to dieťa sa bráni voči umelému zásahu. Čo sa týka detského domova, určite je lepšie dieťa nechať v detskom domove, keď 20 % párov nemôže mať deti, aby si mohli adoptovať, ako to dieťa usmrtiť. A čo sa týka tej dôvodovky, pani poslankyňa, len uvádzam, že agentúra Focus robila tiež prieskum, kde 48 % ľudí povedalo, že chce práve obmedziť potrat tak, ako to je v mojom návrhu zákona, to znamená, a úplne zakázať potrať chce 8 % ľudí. To znamená, pani, pani poslankyňa, máte možno nejaký prieskum. Ja mám iný prieskum. Tento prieskum hovorí toto. Bol robený na Slovensku, takže ja by som sa bavil o prieskume, ktorý sa týka Slovenska, nie o prieskume, ktorý sa týka iných štátov. Ďakujem.
Laššáková, Jana, podpredsedníčka NR SR (2015-09-16):
S reakciou na faktické poznámky predseda vlády Robert Fico. Nech sa páči.
Blanár, Juraj, podpredseda NR SR (2020-12-10):
Ďalší s faktickou poznámkou – pán poslanec Beluský.
Poliačik, Martin, poslanec NR SR (2011-06-02):
Ďakujem, pán predseda. Prosím vás, dajte hlasovať o tom, že Národná rada Slovenskej republiky sa uzniesla podľa § 73 ods. 3 písm. c) zákona o rokovacom poriadku prerokovať predložený návrh ústavného zákona v druhom čítaní.
Pčolinský, Peter, podpredseda NR SR (2023-03-21):
Pani poslankyňa Cigániková... Prezentujeme sa a hlasujeme o výboroch. (Hlasovanie.) Prítomných 139, za 135, proti nikto, zdržali sa 3, nehlasoval 1. Konštatujem, že tento návrh sme schválili. Ďalej budeme hlasovať o bode 96 programu, je to prvé čítanie o návrhu poslancov Beluského a Schlosára na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 251/2012 Z. z. o energetike (tlač 1372). Prosím spravodajcu z výboru pre hospodárske záležitosti poslanca Petra Krupu, aby hlasovanie uviedol. (Hlasovanie o návrhu poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Martina Beluského a Rastislava Schlosára na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 251/2012 Z. z. o energetike a o zmene a doplnení niektorých zákonov , tlač 1372.)
Viskupič, Jozef, poslanec NR SR (2015-02-11):
Ďakujem, pán predsedajúci. Možno fakticky chcel by som k tým číslam, ktoré pre mňa sú až donebavolajúce. Tri percentá zamestnancov, jedna šestina z hľadiska celého obratu a 50 percent zisku, a ja chcem len doplniť jedno číslo, pretože dnešný deň by sme mohli nazvať ochrana, deň ochrany malého a stredného podnikateľa, lebo idú v rade jeden návrh za druhým s tým, aby sme ten sektor, ktorému sa nikto nevenuje, a to je malé a stredné podnikanie, ktoré, naopak, nieže zamestnáva tri percentá, ale zamestnáva podľa údajov aliancie podnikateľov a podobne 38 percent ľudí. Čiže nieže si nedovolí tu nikto navrhnúť mýtny systém do daňovej sadzby dane z monopolov, nikto z vládnej strany, lebo predpokladám, že ja ho vnímam, že už bol niekedy jeden, dvakrát tento návrh predložený, ale opäť a zase ignorácia. Ignorácia návrhov o reštrukturalizácii, ignorácia návrhov o vyhovení reálnych nastavení podmienok, aby tí, ktorí najviac zamestnávajú ľudí, a to sú malí a strední podnikatelia, sa mohli aspoň nadýchnuť. Ja tento návrh vítam, žiadam o podporu, keďže túto podporu, a predkladateľ je opäť z opozície, nechce zakceptovať alebo neakceptuje ani jeden člen vládnej strany. A dokonca si myslím, že ak by chcel vyhovieť nejakému sociálnodemokratickému momentu vo vládnutí našich sociálnych demokratov, tak je to prioritný návrh, ktorý by sa mal medzi vládnou iniciatívou objaviť alebo vládnou legislatívnou iniciatívou. Nemáme to šťastie, ja teda chcem predkladateľovi popriať veľa trpezlivosti s tým, aby vystavoval toto zrkadlo naďalej. A napriek tomu, že viem, ako toto plénum reaguje a že nie je tu ani toľko úcty medzi nami, že niekto zareaguje aspoň z vládnej strany a povie, nepamätám si ich všetky tie dôvody, politologicky, filozoficky, právny, ekonomický alebo iný dôvod, prečo nepodporiť monopol na vyberanie mýtnych poplatkov, prečo nepodporiť návrh, ktorý chce zaťažiť tohto podnikateľa monopolnou daňou. Ja by som jeden jediný dôvod chcel počuť tak isto. Ďakujem.
Zmajkovičová, Renáta, podpredsedníčka NR SR (2013-03-26):
Ďakujem, pán spravodajca. Otváram rozpravu. Do rozpravy som dostala jednu písomnú prihlášku, pána poslanca Tibora Bastrnáka. Nech sa páči, pán poslanec, máte slovo.
P. Hrušovský, podpredseda NR SR: (2001-09-05):
M. Kolláriková, poslankyňa: Ďakujem. Pán poslanec, vaše tvrdenie, že dôchodcovia pochopia a ocenia i zvýšenie o 5 %, keďže poznajú problémy v Sociálnej poisťovni a vôbec v našej ekonomike, nehnevajte sa, je tragikomické. Pán poslanec, naši dôchodcovia pracovali poctivo po celý život a my by sme im teraz mali zabezpečiť dôstojný a slušný život, ale oni teraz totiž nevládnu. Vládnete vy, čiže je na vašich pleciach, aká je ekonomika, od ktorej sa vlastne odvodzuje oblasť aj sociálnych vecí. Ja sa vás len chcem opýtať, kde sú vaše sľuby o zlepšení ekonomiky. Kde sú vaše sľuby o znížení nezamestnanosti pod 10 %, a to už nechcem ani hovoriť o zvyšovaní dvojnásobných platov. Pán kolega, tých 5 %, ktoré sú v návrhu, skutočne nepokryjú ani infláciu, a keď by dostali zvýšenie o 10 %, tak to by bolo tak-tak. Čiže zamyslite sa nad tým a nehovorte, keď niekto aj z opozície dá návrh na zvýšenie, že je to populizmus. Nie, je to realita.
Hrušovský, Pavol, podpredseda NR SR (2011-09-08):
Ďakujem, pán minister, za uvedenie návrhu. Poprosím pána poslanca Saloňa, aby z poverenia výboru Národnej rade predložil stanovisko gestorského výboru k predloženému vládnemu návrhu zákona k medzinárodnej zmluve. Nech sa páči, pán poslanec.
Šipoš, Michal, poslanec NR SR (2024-02-27):
Ďakujem veľmi pekne, Igor, za, ako si zhrnul tú situáciu, ktorá sa týka premlčacích lehôt u trestných činoch spáchaných či už na ženách, na deťoch, ale aj úkladné vraždy. Toto je veľmi dôležitý moment, pretože my sa tu teraz ideme tváriť, že dáme tie premlčacie lehoty z desiatich na dvadsať, tak ako si to slávne schválili vládni poslanci, a keď to dáme naspäť, tak všetko už bude v poriadku? Toto už je okej? Keď sa na niečo príde a niečo sa vyšetrí po tých dvadsiatich rokoch, tak potom môže mať ten zločinec, jednoducho môže sa smiať do tváre obetiam? Takže ja som veľmi zvedavý na názory vládnych poslancov, najmä na názor ministra Suska, pretože teraz je veľmi známy medializovaný prípad v Českej republike, kde jeden psychiater-doktor zneužíval svoje pacientky. A teraz sa v Čechách rieši presne táto situácia, že tá pacientka, ktorá bola zneužívaná psychiatrickým lekárom, dostala konečne v sebe tú silu, že mohla o tom rozprávať a môže to rozprávať, čo sa dialo, lenže prešlo už viac ako dvadsať rokov a pán psychiater sa jej pekne môže vysmiať do tváre. Čiže teraz poďme sa baviť o tom, či chceme, aby sme potrestali zločincov, ktorí zneužívajú deti, ženy a robia úkladné vraždy. Toto je veľmi vážna vec a som zvedavý, ako sa zachovajú a hlavne, ako sa vyjadria vládni poslanci na čele s ministrom Suskom. Osobne ma zaujíma ten názor na tieto premlčacie lehoty. Ďakujem pekne.
Milanová, Natália, ministerka kultúry SR (2022-10-20):
Ďakujem veľmi pekne. Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, páni poslanci, predkladám na rokovanie vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 13/1993 o umeleckých fondoch. Cieľom návrhu zákona je od 1. 1. 2023 zrušiť povinnosť uhrádzať príspevky príjemcom autorských odmien alebo odmien výkonných umelcov umeleckým fondom. Príjemca odmeny tak nebude musieť odvádzať umeleckým fondom príspevok vo výške 2 % z jeho hrubých príjmov. Zrušuje sa odvodová povinnosť do umeleckých fondov pre dedičov autorských práv, za rok 2022 sa môžu tieto odmeny dobrovoľne odviesť aj po 1. 1. 2023. Tento návrh zákona vychádza z uznesenia vlády č. 400 z 24. júna 2020. Aby som ešte stručne len povedala, že čo je cieľom, podrobnejšie a prečo k tomuto kroku aj pristupujeme. Príspevky, dvojpercentné, sú dlhodobo predmetom kritiky zo strany zástupcov kultúry a kreatívneho priemyslu. Tieto príspevky sú pre tvorcov dodatočným zdanením, ktoré nemá ekvivalent v iných profesiách, a je aj v protiklade s bežnou praxou iných európskych krajín, kde tvorivé profesie majú skôr nižšie daňové zaťaženie. Na podpornú činnosť sa mali skladať – je otázka, do akej miery sa aj skladali – povinným príspevkom všetci tvorcovia a interpreti, vrátane tých, ktorí nikdy neboli beneficientami tejto podpory. Počas pandémie boli príspevky aj vzhľadom na situáciu v kultúre zdobrovoľnené a na finančnú podporu umelcov štát zriaďuje Fond na podporu umenia, Audiovizuálny fond a KULTMINOR, kde zo štátneho rozpočtu ide za všetky tieto fondy 40 miliónov eur približne, ktoré nie sú predmetom potom ďalšieho zdaňovania. Rozpočet umeleckých fondov za rok 2019, len pre informáciu, dohromady bol 2,3 milióna eur. Ďakujem veľmi pekne za pozornosť.
Taraba, Tomáš, poslanec NR SR (2022-05-10):
Vážený pán Kazda, všetkým ste ďakovali, ale zabudli ste jednému poďakovať, zabudli ste poďakovať štátnemu tajomníkovi ministerstva spravodlivosti, že vás došiel natáčať na balkón o štvrtej hodine po, popoludní. Je očividné, že SaS-kári asi fakt odchádzajú z tej vlády, lebo nemáte iné čo robiť. Takže vy ste jediný poslanec, ktorého dôjde štátny tajomník natáčať do parlamentu na balkóne. Ja vám gratulujem, toto tu nedokázal ešte nikto.
Hrnčiar, Andrej, podpredseda NR SR (2018-05-28):
O slovo požiadal pán poslanec Kotleba.
P. Hrušovský, predseda NR SR: (2005-06-23):
(Hlasovanie.) 143 prítomných, 59 za, 32 proti, 48 sa zdržalo, 4 nehlasovali. Návrh sme neschválili. Prosím ďalší návrh. I. Hamarčák, poslanec: Pán predseda, mám poverenie gestorského výboru, aby sme tento návrh prerokovali v treťom čítaní ihneď.
Podmanický, Ján, poslanec NR SR (2020-06-09):
Ďakujem za slovo. Vážený pán poslanec, jeden z vašich argumentov, prečo nemôžete zahlasovať za tento zákon, bol ten, že nie je na to vhodná doba, lebo ekonomika. Ja som mal tú česť byť pri predkladaní aj prvého zákona, ktorým sa zaviedli tri a pol dňa zatvorené obchody, bol to Štedrý deň, Prvý sviatok vianočný, Nový rok a Veľkonočná nedeľa, mal som tú česť byť aj pri tom druhom rozšírení na štátne a cirkevné sviatky a vždy pri týchto diskusiách zaznieval argument, teraz na to nie je vhodná doba, lebo ekonomika. Prvýkrát, keď sme to dávali, bola svetová hospodárska kríza, lebo ekonomika, nemôžeme to podporiť. Tvrdila to opozícia, teda oponenti voči tomuto zákonu, tvrdili to analytici, tvrdili to médiá. Výsledok bol taký, že ekonomika nebola vôbec poškodená, ani pri prvom obmedzení, ani pri druhom obmedzení. Naopak, rástla ďalej zamestnanosť, rástla produktivita štátu, ale čo je najdôležitejšie, tak samotní obchodníci tvrdili, že nemali ani výpadky na tržbách, ani nemuseli prepúšťať. Dnes napríklad prezident Zväzu obchodu Slovenskej republiky pán Katriak jednoznačne sa vyjadril, že nebudú mať ani prepady tržieb, nebudú ani prepúšťať zamestnancov. Čiže tento argument, lebo ekonomika, teraz nie je na to vhodný čas, to je len taká zástierka na to, aby sa poslanci, ktorí za to nechcú zahlasovať, mohli vyhovárať na niečo. Lenže súhlasím s tým, že teraz je na to vhodná doba, lebo je podpora verejnosti, je podpora odborového zväzu zamestnancov, je podpora väčšiny zamestnávateľov, teraz je na to vhodná doba, aby sme takýto zákon prijali. Ale v poriadku, ak je dôvod koronakríza, veď vždy v druhom čítaní sa dá riešiť posunutie účinnosti, dajú sa riešiť rôzne doplňujúce a pozmeňujúce návrhy, ktoré vedia vylepšiť ten zákon, len ho treba posunúť do druhého čítania.
Blanár, Juraj, poslanec NR SR (2017-06-21):
Kde sa ponáhľate, pani predsedajúca?
Hrnčiar, Andrej, podpredseda NR SR (2016-09-22):
Ďakujem, pani poslankyňa. Otváram všeobecnú rozpravu. Do rozpravy som nedostal žiadnu písomnú prihlášku. Pýtam sa, či sa chce niekto prihlásiť do rozpravy ústne. Ďakujem. Uzatváram možnosť prihlásenia do rozpravy. Prihlásený je pán poslanec Marian Kotleba, nech sa páči.
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2020-02-25):
Na vystúpenie pani poslankyne s faktickými poznámkami šiesti. Pán poslanec Mizík.
Valocký, Jozef, poslanec NR SR (2011-07-06):
Ďakujem pekne, pán predsedajúci, za slovo. Pán poslanec Kalist, ja som chápal tento prejav alebo túto rozpravu tak, že prakticky nesúhlasíte s tým, aby bola povinná generická preskripcia, lebo ste uviedli, že tam, kde to štáty majú povinné, tak sa umiestnili na posledných miestach. Ak som tomu správne rozumel, tak je to tak. Takže dávam do pozornosti občanov, je to typický prejav poslanca SaS, kde kritizuje, ale dávam do pozornosti, aby si občania klikli a pozreli, ako bude hlasovať pán poslanec Kalist za tento zákon, lebo je to typické pokrytectvo. Ja som očakával, že pán poslanec vystúpi a podporí tento zákon z vládnej koalície, pretože ho predkladá vláda. No on kritizuje, ale potom bude hlasovať úplne inak. Lebo ste povedali, že len 30 % je originálov a 70 % je generík. No a ja sa pýtam, hovoríte stále o pacientovi, že idete zlacnieť pacientovi, aby pacient nemal doplatky, aby v lekárňach mohli byť zľavy, však na to je jednoduchý recept. Ministerstvo určuje ceny liekov, nech ich dá nižšie, lekáreň nemusí dávať zľavy a pacient nemusí doplácať nič. To je všetko. Pán poslanec, som zvedavý, ako budete hlasovať za tento zákon. Ďakujem veľmi pekne.
Košútová, Magda, poslankyňa NR SR (2015-03-13):
Ďakujem pekne za slovo, pán predsedajúci. Vážené kolegyne, kolegovia, verím, že aj keď tento zákon predkladám v piatok trinásteho o trinástej hodine, že bude mať podporu celej poslaneckej snemovne. Dovoľte mi teda, aby som predložila návrh Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre pôdohospodárstvo a životné prostredie na zmenu zákona č. 281/1997 Z z. o vojenských obvodoch a zákona, ktorým sa mení zákon Národnej rady č. 222/1996 Z. z. o organizácii miestnej štátnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Vojenské vysporiadanie majetkových práv na území bývalého Vojenského obvodu Javorina už dlhodobo traumatizuje nielen obyvateľov, ale aj štátne orgány tohto štátu. Aj napriek tomu, že podľa § 11 ods. 3 zákona č. 281/1997 Z. z. o vojenských obvodoch a zákona, ktorým sa mení zákon 222/1996 o organizovaní miestnej štátnej správy, ministerstvo obrany na území bývalého Vojenského obvodu Javorina nesmie predávať poľnohospodársku, lesnú a ornú pôdu až do ukončenia reštitúcií, sa aj tak v roku 2014 stala skutočnosť, že bol vyznačený na liste vlastníctva predaj nehnuteľnosti zo strany ministerstva obrany, kde ministerstvo obrany predalo parcelu, ktorá je komunikáciou. Nový vlastník znemožňuje prístup na ostatné parcely, a teda pôvodní vlastníci sa po ukončení reštitúcií nedostanú k pôvodným parcelám a k svojmu majetku. Vzhľadom na uvedené skutočnosti v záujme neprehlbovať spôsobené krivdy navrhujeme zmenu zákona tak, aby sa predaj ciest a komunikácií na území bývalého Vojenského obvodu Javorina mohol uskutočniť až po ukončení reštitúcií. Návrh zákona nebude mať vplyv na rozpočet verejnej správy a nebude mať vplyv na podnikateľské prostredie, sociálne vplyvy, životné prostredie a na informatizáciu spoločnosti. Je plne v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a súvisiacimi všeobecnými záväznými predpismi a medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná. Vážené kolegyne, kolegovia, v mene výboru pre pôdohospodárstvo a životné prostredie vás žiadam o podporu tohto návrhu zákona. Ďakujem.
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2022-10-25):
Jedna faktická poznámka na vystúpenie pána poslanca Beluského. Pán poslanec Peter Cmorej, nech sa páči.
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2022-12-06):
Tak nakoniec nie tri, ale dve faktické poznámky. A s reakciou pán poslanec Kremský.
Jurinová, Erika, podpredsedníčka NR SR (2014-11-10):
Opäť, toto je faktická poznámka, mám skôr pocit.
Martvoň, Anton, poslanec NR SR (2014-10-30):
Ďakujem pekne. Pani poslankyňa Nicholsonová, znova zdôrazním, keď starosta alebo generálny manažér odporučí odborníka, neznamená to, že ten odborník potom tú dotáciu vybaví. To je to isté, keď vy ako poslankyňa odporučíte svojmu voličovi nejakého advokáta, keď má nejaký problém, to tiež ešte neznamená, že ten odporúčaný advokát vybaví na súde potom tú vec. Jednoducho iba poradí tomu vášmu voličovi. Toľko k prvej časti vášho vystúpenia. Čo sa týka, pani Nicholsonová, to, čo ste tvrdili, tých 70 projektov Star EU, no predpokladám, že vychádzate z analýzy Konzervatívneho inštitútu, ktorú hlavne vyhotovoval pán analytik pán Kuhn. No prezradím vám jednu takú vec, čo ste si asi nevšimli. Pán Kuhn si vybral z cca 4-tisíc projektov v danej oblasti iba 111 projektov, ktoré hodnotil. Zároveň tam uviedol alebo spomenul, že vychádzal aj zo štúdie pre eurofondy pre samosprávy, vyhotovenej Združením pre obnovu a rozvoj Rožňavy a okolia. Paradox je, že spoluzakladateľom tohto združenia bol taktiež pán Ivan Kuhn, a zaujímavé je, že táto firma, teda toto občianske združenie sídli na tej istej adrese ako jeho firma Ivan Kuhn Consulting, v ktorej od roku 1998 sa venuje eurofondom. Čiže čo sa stalo? Odborník a expert na eurofondy, ktorý v nich podniká, išiel si vybrať akože nezávisle, námatkovo 111 projektov, konkurenčný paradox, si vybral konkurenčnú spoločnosť a potom ich hodnotil, že sú problémové. Znova opakujem, zo 4-tisíc projektov. Čiže skúste si pozrieť detailne pozadie celej tej analýzy, ako takej. Znova zdôrazňujem, Ivan Kuhn... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
Figeľ, Ján, podpredseda NR SR (2014-07-01):
Vážené panie poslankyne a páni poslanci, otváram piaty rokovací deň 36. schôdze Národnej rady Slovenskej republiky. Na dnešnom rokovacom dni o ospravedlnenie požiadali: podpredsedníčka Národnej rady Renáta Zmajkovičová a poslanci Miroslav Beblavý, Milan Géci, Rudolf Chmel, Tibor Lebocký a Ivan Varga. Na zahraničnej pracovnej ceste sú poslanci Národnej rady Eva Horváthová a Róbert Madej. Teraz pristúpime k druhému čítaniu o návrhu poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Ľubomíra Petráka, Mojmíra Mamojku a Ľubice Roškovej na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 172/2005 Z. z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja a o doplnení zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov . Tento návrh zákona je pod tlačou 987 a spoločná správa výborov má označenie 987a. Teraz dávam slovo pánovi poslancovi Ľubomírovi Petrákovi, moment, Ľubomírovi Petrákovi, aby návrh zákona odôvodnil. Pán poslanec; no ale začali sme tento bod. (Reakcia poslanca Lipšica: „No ja som ho mal už pred tromi minútami.“) Nech sa páči.
Pleštinská, Zita, poslankyňa NR SR (2023-02-07):
Ďakujem, pán predseda. Vážený pán minister, pani spravodajkyňa, možno v tejto rozprave, ktorá už trvá viac ako dve hodiny... (Rečníčke nefunguje mikrofón. Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)
Gröhling, Branislav, poslanec NR SR (2018-05-10):
Ja nadviažem na kolegu, lebo niečo podobné som chcel rozprávať, že pre mňa pred nejakými tromi-štyrmi rokmi, alebo tromi rokmi tiež bola taká modla, že akreditačná komisia, tá keď sa zmení, tak sa vyrieši kvalita vzdelávania a kvalita vysokých škôl. A potom, keď som veľmi často diskutoval aj s exministrami, tu s kolegom Jurzycom alebo s pánom Čaplovičom, tak som prišiel na to, že tá akreditačná komisia nech sa zmení akýmkoľvek spôsobom, tak ako hovoril kolega Osuský, tak nič v konečnom dôsledku nezmení v rámci tej kvality, alebo nebude to tak výrazné, ako by sme chceli. Že či by sme nemali uvažovať o dvoch úpravách a to v prvom rade o zmene financovania vysokých škôl na základe uplatniteľnosti absolventov, že či by sme nemali aj ten systém financovania verejných škôl, aby vo väčšej miere odrážal uplatnenie absolventov, ich mieru zamestnanosti, nezamestnanosti, aby sa ten systém financovania doplnil aj o parameter priemernej mzdy absolventovi. Ja viem, že mi budete hovoriť, že v tom vzorci už niečo podobné je, ale naozaj to je vo veľmi minimálnej časti, čo sa to tam, čo sa to zobrazuje, na niečo podobné aj upozorňovalo INECO v rámci svojej práce. Myslím si, že tieto premenné by mali omnoho výraznejšiu váhu pri financovaní, čím sa potom zvýši aj tlak na vysoké školy, aby sa sústredili aj na uplatniteľnosť absolventov a nielen rozhodovať na základe toho, ale zverejňovať tieto uplatniteľnosti. Ja mám taký príjemný zážitok, nebudem mať čas ho prerozprávať, v Estónsku, kde majú veľmi dokonalý tento systém, oni absolútne zverejňujú všetky informácie ohľadom uplatniteľnosti jednotlivých odborov, zamestnanosti po troch, šiestich, deviatich mesiacoch, jedného roku, troch rokov, piatich rokov a tam vidíte tú trasovanosť, trasovitosť absolventov a oni toto zverejňujú. A na základe toho sa rozhoduje potom rodič, resp. ani nie už rodič v tom veku, ale študent a vyberá si tú vysokú školu. A tým ovplyvníte kvalitu, ale nie takouto zmenou akreditačnej komisie. Ďakujem.
Mičovský, Ján, poslanec NR SR (2023-05-10):
Ďakujem za slovo. Ďakujem aj pánovi poslancovi Dostálovi za jeho vystúpenie. Ja si vážim, pán poslanec, vás osobne, aj to, čo hovoríte, má hlavu aj pätu, dá sa o tom zoširoka rozprávať, dve minúty sú málo, škoda, že sme nehovorili skôr o tom, ale čo sa týka prvej poznámky, áno, možno tam malo byť jasnejšie napísané. Samozrejme, chápe sa, že má to byť rozhodnutie súdu, ktoré dáva za pravdu dotyčnému oznamovateľovi, že jeho odchod bol spojený práve s jeho oznámením a dal mu za pravdu nielen úrad, ktorý pozastavil rozhodnutie, ale aj súd. V istej logickej náväznosti sa nedá predpokladať iné vysvetlenie, ale to slovíčko, že to malo byť akože v prospech tohto zamestnanca, tak určite tam mohlo byť. Čo sa týka toho vzťahu tej ceny, že skadiaľ ona pochádza. Áno, ja ako člen hnutia OĽANO som si túto cenu kedysi takto sám dovolil navrhnúť, mala veľkú podporu, dávali sme to mnohým ľuďom, ktorí naozaj si to zaslúžili. A vôbec nechcem to teraz akcentovať, že kde som ja teraz, kde je OĽANO a kde sme všetci. Ja by som skôr chcel povedať, že v tomto prípade, pán poslanec, by som povedal, že by sme možno mohli prejaviť istý stupeň veľkorysosti, že kde sa narodila táto cena. Ona sa nenarodila ani v OĽANO, ani v tomto parlamente. V podstate sa narodila v tom meruôsmom roku v odvahe našich predkov, ktorých by sme mali si ctiť možno aj takýmto spôsobom, a dal by som dôraz práve na ten akcent, že to teda patrí do histórie krajiny. A čo sa týka odmien, ak by ste mi dali otázku, že mám voliť medzi tým, že aby bola priznaná cena Ďurka Langsfelda, alebo aby bola odmena, pokojne budem hovoriť za všetkých, zrieknime sa tých peňazí, ony naozaj nemajú význam v tomto ohľade, aj keď je tu istá prax zo sveta, že títo ľudia dostávajú ten podiel. Pokojne by som si vedel predstaviť, že dajme len morálne ocenenie. Je veľmi dôležité.
Danko, Andrej, predseda NR SR (2017-10-11):
Reagujete na faktické poznámky, ktoré zazneli. (Reakcia z pléna.) (Povedané súbežne s rečníkom.) Prosím vás, pán poslanec Dostál, kľud. A poprosím, reagujte na faktické poznámky.
Šimečka, Michal, podpredseda NR SR (2024-04-18):
Ďakujem pekne. Pani poslankyňa Mesterová.
Sulík, Richard, predseda NR SR (2011-06-01):
Prosím, hlasujte teraz. (Hlasovanie.) Prítomných 145 poslancov, hlasovalo 76 za, 3 proti, 66 sa zdržalo. Národná rada schválila vládny návrh zákona o Obchodnom vestníku. Pokračujeme hlasovaním v druhom čítaní o vládnom návrhu zákona o poskytovaní dotácií v pôsobnosti Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky , tlač 244. Poprosím pána poslanca Jurčíka, člena výboru pre hospodárstvo, výstavbu a dopravu, aby hlasovanie uviedol.
Glváč, Martin, podpredseda NR SR (2017-05-10):
Ďakujem. Otváram rozpravu. Do rozpravy som dostal tri písomné prihlášky, za klub OĽANO – Nova pán poslanec Martin Fecko, za klub SaS pani poslankyňa Zemanová a ďalej pán poslanec Zsolt Simon. Nech sa páči, pán poslanec Martin Fecko.
Janiš, Stanislav, poslanec NR SR (2011-06-28):
Ďakujem za slovo, pán predseda Národnej rady. Kolegyne, kolegovia, dovoľte, aby som vám tlmočil spoločnú správu výborov Národnej rady o výsledku prerokovania zákona z 1. júna 2011 o zrušení zákona č. 140/2010. Všetci máme tento materiál pod tlačou 430. Národná rada schválila 1. júna zákon o zrušení zákona č. 140/2010. Prezident Slovenskej republiky podľa čl. 102 ods. 1 písm. o) Ústavy Slovenskej republiky vrátil Národnej rade uvedený zákon na opätovné prerokovanie. Tento návrh prerokovali ústavnoprávny výbor a výbor pre hospodárstvo, výstavbu a dopravu. Výbory, ktoré prerokovali tento návrh, doporučujú Národnej rade Slovenskej republiky a gestorský výbor doporučuje Národnej rade Slovenskej republiky zákon č. 140/2010 Z. z. o neprimeraných podmienkach v obchodných vzťahoch (tlač 340) schváliť v pôvodnom znení. Táto spoločná správa bola schválená uznesením výboru gestorského, t. j. výboru pre hospodárstvo, výstavbu a dopravu 28. júna. Pán predseda, skončil som, otvorte rozpravu.
Ľ. Kaník, minister práce, sociálnych vecí a rodiny: (2003-02-27):
Pôsobnosť obce vo veci poskytovania opatrovateľskej služby je samosprávna originálna pôsobnosť obce daná zákonom č. 195/1998 o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov. Pôsobnosť vo veci poskytovania opatrovateľskej služby občanom s nepriaznivým zdravotným stavom podľa § 15 ods. 1 písm. a) vyššie uvedeného zákona prešla do samosprávnej pôsobnosti obcí a samosprávnych krajov podľa zákona č. 416/2001 o prechode pôsobností v znení neskorších predpisov, avšak duálne koncipovanou právnou úpravou s účinnosťou od 1. 1. 2003. Takto koncipovaná právna úprava dávala právnu možnosť slobody rozhodovania príslušnej obci o prevzatí tejto pôsobnosti zo zákona od 1. 1. 2003. Ak sa rozhodla neprevziať túto pôsobnosť pre územný obvod tejto obce, prešla táto pôsobnosť do samosprávnej pôsobnosti samosprávneho kraja. S prechodom pôsobností podľa zákona č. 416/2001 súvisí aj právny nárok na poskytnutie decentralizačnej dotácie zo strany štátu za prenesenou pôsobnosťou. Po termíne prechodu pôsobností zo zákona vo veci opatrovateľskej služby pre občanov s nepriaznivým zdravotným stavom na príslušný samosprávny kraj, resp. obec, to je po termíne 1. 1. 2003, je možné prevzatie tejto pôsobnosti medzi samosprávnym krajom a obcou už len na základe vzájomnej dohody. Výška finančného príspevku štátu je možná len do finančného limitu schváleného v štátnom rozpočte v kapitole krajských úradov v rámci decentralizačnej kapitoly. Skončil som.
J. Paška, poslanec: (2009-03-11):
Takisto som toho názoru, že je potrebné zachovávať pracovné miesta na Slovensku, a som rád, že v závere tých programov, ktoré prichádzajú na rokovanie vlády, sa objavuje aj podpora inovácií. Ako človek z vysokoškolského prostredia totiž poznám konkrétny prípad, keď autori patentu a vynálezu, ktorý spracúvali 10 – 15 rokov, sa dopracovali k produktu, ktorý vyrobili, patentovali na Slovensku a o ktorý je obrovský záujem v zahraničí. Ale na to, aby ho mohli vyviezť do zahraničia, ho potrebujú patentovať aj v zahraničí, to sú ale náklady okolo dvoch miliónov korún, čo je pre týchto ľudí neúnosné. Takže produkt stojí už niekoľko rokov na Slovensku, dva roky sú podané žiadosti na ministerstvách Slovenskej republiky a žiadna podpora neprichádza. Určite by bolo možné pri rozšírení a distribúcii tohto výrobku do zahraničia zamestnať aj viacerých ľudí, bohužiaľ, podpora inovácií na Slovensku je zatiaľ mizerná. Takže ak sa takáto podpora objaví v najbližšom období, určite pomôže aj ďalším takýmto tímom, ktoré majú najmä v tých technológiách, biotechnológiách mnohé vynálezy, ktoré by bolo možné realizovať a uplatniť a proste presadiť sa aj v zahraničí. Ďakujem za pozornosť.
Kašper Igor, poslanec NR SR (2021-10-20):
Pán predseda, v rozprave nikto nevystúpil, pristúpime k hlasovaniu o návrhoch uvedených v spoločnej správe. Gestorský výbor odporúča hlasovať o návrhoch uvedených v bodoch 1 až 7 v IV. časti spoločnej správy spoločne a tieto schváliť. Pán predseda, prosím, dajte o tom hlasovať.
Blanár, Juraj, podpredseda NR SR (2021-12-09):
Pán poslanec Čepček, môžete reagovať na faktické poznámky.
Susko, Boris, poslanec NR SR (2021-03-19):
Ďakujem pekne za slovo. Ďakujem všetkým za faktické pripomienky. Budem reagovať len na dve z nich. Jedna je od pána poslanca Saloňa, ktorý tu jednoznačne poukázal na to, že vláda nemá pripravené zdôvodnenie ani odôvodnenie predĺženia núdzového stavu, a práve preto tento návrh do parlamentu zatiaľ neprišiel. Napriek tomu, že prišli všetky ostatné skrátené legislatívne konania aj súvisiace návrhy zákonov, ktoré boli na tom istom rokovaní vlády prijaté. Keď sme schvaľovali predĺženie, zákon, ústavný zákon o bezpečnosti štátu v čase núdzového stavu, tak som v rozprave vystúpil a práve som kritizoval to, že takýto návrh má byť predložený do parlamentu až po 20 dňoch od vyhlásenia takéhoto núdzového stavu. Bol som ubezpečovaný jednotlivými poslancami vládnej koalície, že to je maximálna lehota a že nevidia dôvod, prečo by to vláda neurobila na druhý deň. No máme tu dnes práve túto istú situáciu, kedy máme predĺžený núdzový stav, v stredu, schválený na rokovaní vlády v stredu 17. marca a dodnes tu ten návrh nemáme, pričom parlament zasadá, ak by to uznesenie bolo riadne odôvodnené, tak nevidím žiaden dôvod, prečo by dnes nemohlo byť na rokovaní Národnej rady Slovenskej republiky. Zjavne to ukazuje len na to, že vláda nemá pripravené žiadne odôvodnenie predĺženia núdzového stavu. A pokiaľ ide o pána poslanca Kazdu. Pán poslanec, keď si prečítate ten návrh uznesenia, tam sa jednoznačne píše, že najvyšší ústavní, najvyšší traja ústavní činitelia majú predstúpiť pred občanov Slovenskej republiky a vysvetliť im, ako chcú pokračovať. Nie pred parlament. Čiže... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
Kazda, Radovan, poslanec NR SR (2021-05-13):
Pán poslanec Čepček, ja sa nevyjadrujem k pandemickému zákonu, toto predkladáme teraz túto normu k hospodárskej, to možno na pána Dostála, ale ten už v tomto momente nemôže reagovať. Že ste čakali vyššiu mieru transparentnosti? Snažil som sa vysvetliť, že tá miera transparentnosti tam bola veľká, boli naozaj obrovské, boli proste významné rokovania, prebiehalo to cez celú koalíciu rokovania s ministerstvami a tak ďalej. Takže, myslím si, že tá miera transparentnosti tam bola naozaj veľmi veľká. Pán poslanec Suja, že som, prečo som nehlasoval skôr? No tak ja vám poviem, prečo som nehlasoval skôr. Predstavte si, že niektoré voľby nie sú také jednoznačné, že prečo áno alebo nie. Neviem, asi vy máte veľmi jednoduché rozhodovanie, jednoduché riešenia. Zložité rozhodovanie vám predstavujem také, aké bolo práve v tom poslednom, v poslednom hlasovaní o núdzovom stave, kedy som aj vystúpil, pardon, a povedal som, povedal som, že súhlasím s tými časťami ustanovení v núdzovom stave, ktoré považujem za dôležité, aby boli zachované, ale nesúhlasím s tým obmedzovaním slobody pohybu. To som povedal aj tam v rozprave alebo vo faktickej. Napísal som aj jeden blog s veľkým článkom, ktorý sa volá „Podporil som núdzový stav,“ a tu píšem prečo. Je to veľký článok zdôvodnil som svoje rozhodnutie, prečo som sa vtedy, v tej ťažkej voľbe či dať áno, alebo nie, rozhodol pre áno. Jednoducho povedané, to, čo nazývate farizejstvom, je rozhodnutie, že som zvážil potrebu zachovať núdzový stav, tie dôležité kompetencie vlády, ktoré som v tej voľbe vnímal ako dôležitejšie, ako to, že tam bude naďalej to ustanovenie o tých, ktoré ani nebolo priamo v tom núdzovom zákone, ale teda očakávalo sa, že vláda naďalej bude pokračovať v týchto, v týchto obmedzeniach. Takže... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
Laurenčík, Milan, podpredseda NR SR (2021-05-10):
Poslednú faktickú poznámku má pán poslanec Vladimír Ledecký, nech sa páči.
J. Kvorka, poslanec: (2009-10-22):
Ďakujem pekne.