V. Veteška, podpredseda NR SR: (2004-07-06):
J. Drgonec, poslanec: Dámy páni, Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky uznesením z 30. júna 2004 ma určil za spravodajcu k vládnemu návrhu ústavného zákona, ktorým sa mení a dopĺňa Ústava Slovenskej republiky. Podľa § 73 ods. 1 zákona o rokovacom poriadku podávam v prvom čítaní spravodajskú informáciu. Návrh ústavného zákona sa predkladá mimo plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2004. V časti o zúžení imunity poslancov a sudcov je motivovaný programovým vyhlásením vlády a vychádza z uznesení vlády z minulého roku č. 213/2003 a č. 350/2003. V časti o Najvyššom kontrolnom úrade ide o reakciu na uplatňovanie platného zákona v praxi. Návrh z formálnoprávnej stránky obsahuje všetky náležitosti uvedené v § 67 a v § 68 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku v znení neskorších predpisov, ako aj náležitosti určené v legislatívnych pravidlách tak vlády Slovenskej republiky, ako aj uznesením Národnej rady Slovenskej republiky. Zo znenia návrhu ústavného zákona je zrejmý účel navrhovanej úpravy. Z dôvodovej správy vyplýva, že vládny návrh ústavného zákona, po prvé, nebude mať dopad na štátny rozpočet ani na rozpočty obcí a vyšších územných celkov, po druhé, nebude mať vplyv na životné prostredie, po tretie, nebude mať priamy dopad na obyvateľov a hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb, a po štvrté,  nebude mať vplyv na zamestnanosť. Osobitná časť dôvodovej správy obsahuje odôvodnenie jednotlivých ustanovení vládneho návrhu ústavného zákona. Problematika návrhu ústavného zákona nepatrí medzi prioritné oblasti aproximácie práve udelené v čl. 70 Európskej dohody o pridružení, priority odporúčané v príprave asociovaných krajín strednej a východnej Európy na integráciu do vnútorného okruhu Únie, nie je zaradený do Národného programu pre prijatie acquis communautaire. V práve Európskych spoločenstiev a v práve Európskej únie nie je problematika návrhu predmetného predpisu riešená. Pokiaľ ide o otázku novelizácie ústavy, lebo o tom je predložený návrh zákona, respektíve ústavného zákona, je to problematika, ktorej podstatu alebo základnú myšlienku vyjadril predchádzajúci minister spravodlivosti JUDr. Čarnogurský veľmi jasným sloganom o tom, že ústava nie je trhací kalendár. To nie je spochybňovanie predloženého návrhu ústavného zákona, len si myslím, že veľmi ilustratívne upozorňuje na jednu skutočnosť, ktorá sa v tomto kalendárnom roku zabúda, že ústava by naozaj nemala byť predmetom toľkých a tak častých novelizácií ako, ja neviem, zákon o konkurze a vyrovnaní alebo Obchodný zákonník, alebo rad ďalších zákonov, ktoré majú za sebou zhruba 30 novelizácií. Upozorňujem na to z jednoduchého dôvodu, že tie veci, ktoré sú predmetom aktuálnej novelizácie, by mali byť prežuté zo všetkých strán, ktoré môžu prichádzať do úvahy. Konkrétne hovorím napríklad o čl. 136 ústavy, ktorý je predmetom navrhnutej úpravy a rieši otázku imunity, a teda právomoci Ústavného súdu pri rozhodovaní o imunite. Toto isté ustanovenie ústavy čl. 136 hovorí zároveň o nejakých podmienkach rozhodovania o disciplinárnej zodpovednosti, teda presnejšie predsedu Najvyššieho súdu, podpredsedu Najvyššieho súdu, generálneho prokurátora. V tejto chvíli v Slovenskej republike existuje skupina sudcov, ktorí sami osebe vlastne nepodliehajú disciplinárnej zodpovednosti. Sú to sudcovia Ústavného súdu, pričom súdna moc v Slovenskej republike je jedna. Člení sa na ústavné súdnictvo a všeobecné súdnictvo, ale ústava hovorí v spoločnej hlave o jednej súdnej moci. Myslím si, že otázka disciplinárnej zodpovednosti by teda mala byť vecou, ktorá by bola riešená v čl. 136 okrem toho, čo navrhuje vláda vo svojom ústavnom zákone. Keď to všetko zhrniem do stručného vyústenia, je možné, alebo je tu dôvod na to, aby sa prípadne hľadali ďalšie veci, ktoré by mohli byť predmetom riešenia v tých ustanoveniach, ktoré vláda Slovenskej republiky navrhuje zmeniť. Tento moment pokladám za dôležitý iba z jedného hľadiska, z hľadiska určovania termínu na prerokovanie návrhu zmeny alebo návrhu ústavného zákona v jednotlivých výboroch Národnej rady. Zatiaľ predložený návrh uvažuje s rokovaním vo výboroch v druhom čítaní v termíne vlastne do konca augusta. Gestorský výbor by mal návrh prerokovať do 3. septembra. Je to v tom istom čase, ako gestorský ústavnoprávny výbor má prerokovať návrh nového Trestného zákona, má prerokovať návrh nového Trestného poriadku a v podstate tak veľmi okrajovo by sa mal zaoberať v tom istom nápore práce aj zmenou ústavy. Osobne sa nazdávam, že tento skutkový stav je príčinou alebo opodstatňuje prerokovanie návrhu ústavného zákona o niečo v dlhšom termíne, teda hneď v nasledujúcom termíne, ktorý vyplýva z plánu činnosti Národnej rady a z plánu rokovaní o návrhoch právnych úprav v druhom čítaní. Ale pokiaľ ide o oprávnenia, ktoré ako spravodajca mám na základe § 73 zákona o rokovacom poriadku, odporúčam, aby sa Národná rada Slovenskej republiky uzniesla, že podľa § 73 ods. 3 písm. c) rokovacieho poriadku odporučí uvedený vládny návrh ústavného zákona prerokovať v druhom čítaní. V súlade s rozhodnutím predsedu Národnej rady Slovenskej republiky č. 776 z 18. júna 2004 podľa § 74 rokovacieho poriadku navrhujem, aby vládny návrh ústavného zákona prerokovali všetky výbory Národnej rady Slovenskej republiky s výnimkou mandátového a imunitného výboru, výboru pre nezlučiteľnosť funkcií štátnych funkcionárov, Osobitného kontrolného výboru na kontrolu činnosti Slovenskej informačnej služby, Osobitného kontrolného výboru na kontrolu činnosti Vojenského spravodajstva a Osobitného kontrolného výboru na kontrolu činnosti Národného bezpečnostného úradu. Za gestorský výbor navrhujem Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky. Odporúčam, aby výbory predmetný návrh ústavného zákona prerokovali v druhom čítaní do 13. októbra 2004 a v gestorskom výbore do 15. októbra 2004. Pán predsedajúci, otvorte, prosím, rozpravu.