Kaliňák, Robert, podpredseda vlády a minister vnútra SR (2013-03-14):
Ďakujem veľmi pekne. Vážená pani podpredsedníčka, vážené dámy poslankyne, páni poslanci, dovoľte, aby som odpovedal na položenú otázku. Ak by som mal v skratke vyjadriť ročnú bilanciu vlády, povedal by som, že plníme, čo sme sľúbili voličom, a po roku máme za sebou konkrétne výsledky v oblastiach, ktoré sú pre úspešné zvládnutie dnešnej neľahkej situácie kľúčové. Keď sme vytvárali vládu, nemali sme žiadne ilúzie o tom, aké obdobie našu krajinu a budúcu vládu čaká. Vedeli sme, že ekonomický vývoj v Európe bude nepriaznivý, čo sa odrazí na našom hrubom domácom produkte a pracovnom trhu. Očakávania sa po roku vo veľkej miere naplnili. Eurozóna sa v treťom štvrťroku 2012 prepadla do recesie a navyše zúri aj dlhová kríza. V tomto roku sa podľa dostupných prognóz očakáva v krajinách eurozóny naďalej recesia a len pomalé zotavovanie z hlbokej krízy. Pozícia a úloha vlády nie je jednoduchá. Je objektívne determinovaná viacerými faktormi. Na jednej strane je to situácia v ekonomike, ktorá si bezpochyby vyžaduje v dôsledku pretrvávajúceho negatívneho vývoja globálnej, finančnej a hospodárskej krízy potrebu stimulácie hospodárskeho rastu a podporu vytvárania pracovných miest. Na druhej strane sa od našej vlády požaduje udržanie makroekonomickej stability a zabezpečenie konsolidácie verejných financií. Stotožnili sme sa s dlhodobými cieľmi hospodárskej a spoločenskej politiky Slovenskej republiky. Na ich dosiahnutie však ponúkame odlišné nástroje ako predchádzajúca vláda. Začali sme preto realizovať program založený na spoločenskej stabilite, istotách pre ľudí a proeurópskej orientácii. Základným východiskom činnosti vlády je v podmienkach trvalého sociálneho dialógu eliminovať vplyvy krízy a zabezpečiť jednotu ekonomického, sociálneho, politického a environmentálneho rozvoja Slovenska. Ak chceme hodnotiť výsledky prvého roku vládnutia, musíme brať do úvahy v prvom rade celoeurópsky kontext, v ktorom je pre nás ekonomický a sociálny vývoj, samozrejme, rozhodujúci. Faktom je, že Európska únia je dnes v druhej recesii po kríze z roku 2009. V minulom roku zaznamenala eurozóna takmer jednopercentný pokles ekonomiky, pre rok 2013 predpovedá Európska komisia pokles o 0,3 %. A nezamestnanosť je na historicky rekordných úrovniach a má dosiahnuť úroveň nad 12 % aj v krajinách s tradične nižšou mierou nezamestnanosti ako napríklad v Českej republike. V Českej republike dosahuje takisto nezamestnanosť historicky najvyššie miery. Európa teda pokračuje v boji s dlhovou krízou. Predpísala si bolestivý recept, ku ktorému máme aj kritické výhrady. Ale sme pripravení hovoriť o jeho úpravách, zatiaľ však tento koncept platí a my sme pripravení ho dodržať. Skôr ako prejdem k zásadným krokom a výsledkom vlády, treba v kontexte (ekonomicky aj politicky ťažko zvládateľné situácie v Európe) spomenúť výhodu Slovenska, ktorú predstavuje jednofarebná vláda. To prináša so sebou potrebnú stabilitu a schopnosť rýchlo prijímať zásadné rozhodnutia. V maximálnej miere sú tak eliminované hrozby vnútorných sporov a neschopnosti presadiť plány vlády. Podarilo sa nám dosiahnuť pozíciu spoľahlivého, zodpovedného a akcieschopného člena európskeho klubu. S tým súvisí aj vysoká dôvera v Slovensko, v jeho schopnosť zvládať úlohy, čo je dnes v európskom kontexte vzácnou komoditou. Uvedené má aj finančné vyjadrenie v miere úrokových sadzieb pri predaji štátnych dlhopisov, teda má cenu usporených peňazí pre štát. Všetci veľmi dobre viete, že Slovensko si požičiava za historicky najnižšie úroky, aké kedy malo k dispozícii. Má to, samozrejme, svoj význam aj pre konsolidáciu verejných financií, pretože dlhová služba sa stáva zásadne, zásadne lacnejšou. Sú to násobky, sú to násobky percent, za aké si slovenská vláda požičiavala na začiatku tohto desaťročia. Konsolidácia verejných financií bola prvou a najnevyhnutnejšou úlohou vlády, keďže je kľúčová z hľadiska dôveryhodnosti krajiny u rozhodujúcich európskych partnerov a medzinárodných finančných inštitúcií. O úspešnosti splnenia tejto úlohy asi viac vypovedá fakt, že vďaka plneniu deficitného záväzku Slovensku veria finančné trhy natoľko, že sa nám podarilo, ako som už povedal, historicky najvýhodnejšie predať štátne dlhopisy, inak povedané, vďaka zodpovednému prístupu k ozdravovaniu verejných financií sa nám darí lacnejšie financovať potreby štátu, čo nám prináša výrazné úspory, konkrétne môžeme hovoriť v tomto prípade o úspore v objeme 120 miliónov eur, 3,6 miliardy v starých slovenských korunách. Rovnako podstatný je aj postup, ktorý sme si pri ozdravovaní verejných financií zvolili. Jasne sme povedali, že konsolidáciu nebudú na svojich pleciach niesť tí, ktorí krízu nespôsobili. Súčasne sme pristúpili k úsporám na strane štátu cez viazanie výdavkov, znižovanie prevádzkových aj mzdových nákladov vládnych rezortov. Konsolidácia v celkovom objeme 3,5 miliardy eur je náročná úloha, vyžaduje nespočetné množstvo rokovaní, najmä ak sme sa rozhodli plošne nezvyšovať daň z pridanej hodnoty, čo by bolo, mimochodom, najjednoduchšie, ale súčasne sociálne najnespravodlivejšie riešenie, pretože cez zdraženie tovarov by sa dotklo najmä ľudí s nižšími príjmami. K téme „o trestaní úspešných" zvyšovaním daní chcem uviesť, že aj po zvýšení dane z príjmu fyzických osôb je na Slovensku miera progresivity nižšia ako vo väčšine európskych krajín a aj miera zdanenia firiem je nižšia ako priemer Európskej únie. K daňovej problematike je potrebné uviesť, že po rozvrate, ktorý nám súčasná opozícia zanechala v daňovej správe a ktorý výraznou mierou prispel k zníženiu daňových príjmov, a tým k zvyšovaniu objemu konsolidačného balíka, sa nám v poslednom období darí zvyšovať razanciu aj úspešnosť v boji proti daňovým únikom. K uvedenému prispeli legislatívne opatrenia v oblasti dane z pridanej hodnoty, limitu na hotovostné platby, ale aj konkrétne kroky špecializovaných policajných zložiek. S konsolidáciou verejných financií súvisí aj úspešne rozbehnutá realizácia programu ESO. Efektívna, spoľahlivá, otvorená štátna správa môže celkom otvorene naznačiť, že program má zámer uskutočniť zásadné zmeny v systéme štátnej správy. Jeho cieľom je zjednodušiť kontakt občana so štátnou správou a zároveň zvýšiť transparentnosť a efektívnosť vynakladania verejných prostriedkov, ako aj ich účinnú kontrolu. Na základe schválených zmien v legislatívnom rámci štátnej správy sa k 1. januáru 2013 vykonali prvé organizačné zmeny, predovšetkým integrácia časti špecializovanej štátnej správy na krajskej úrovni. Ďalej sme vykonali zmeny v princípoch ekonomického a personálneho riadenia miestnej štátnej správy. Tieto činnosti boli výrazne centralizované. A od komplexnej reformy štátnej správy ESO očakávame lepšie vynakladanie prostriedkov z verejných zdrojov. Dnes môžeme konštatovať, že konsolidácia verejných financií prebieha úspešne. Dokazuje to aj vývoj verejných financií v prvých mesiacoch tohto roka. Súčasne platí, že ak by nastal vývoj, ktorý by ohrozil plnenie cieľa trojpercentného deficitu verejných financií, sme pripravení na ďalšie opatrenia, pri ktorých ale garantujeme, že nebudú na strane príjmov, teda charakteru zvyšovania daní, ale výlučne na strane úspor v štátnej spotrebe. S konsolidačným úsilím priamo súvisí prorastová hospodárska politika, pretože rast je nevyhnutným predpokladom daňových príjmov a s politikou rastu v čase utlmenia verejných investícií zase priamo súvisí oblasť čerpania fondov Európskej únie. Žiaľ, musím konštatovať, že v kľúčovej oblasti efektivity čerpania fondov Európskej únie nám predchádzajúca vláda zanechala veľmi zlú východiskovú pozíciu, z prostriedkov pre rok 2011 v objeme 1,7 miliardy eur, ktorých čerpanie je obmedzené do konca roku 2013, prevzali sme pripravenosť prakticky na úrovni nula, čo by znamenalo škody pre Slovensko nielen v podobe prepadnutia zdrojov, ale aj nevyužitia ich prínosu pre investície do rastu domácej ekonomiky. Preto sme vyvinuli maximálne úsilie na urýchlenie čerpania vrátane čiastkových zmien v oblasti verejného obstarávania. A dnes môžeme konštatovať postupné zlepšovanie miery čerpania eurofondov. Zvýšenie efektivity čerpania eurofondov z aktuálneho programovacieho obdobia kontrolujeme na každotýždennej báze. Veľké úsilie sme v ostatných mesiacoch venovali aj budúcemu programovaciemu obdobiu. Veríme, že výsledok rozpočtového samitu Európskej rady sa nebude pre Slovensko zásadne meniť, pretože sme v tejto oblasti dosiahli veľké úspechy, keď sa nám podarilo zvýšiť objem peňazí na viac než 13 miliárd eur v rokoch 2014 až 2020. Aby sme uvedené zdroje vedeli čo najviac využiť pre hospodársky rozvoj, zriadili sme Radu pre partnerskú dohodu pre čerpanie fondov Európskej únie pre budúce rozpočtové obdobie. V rade sú zastúpení všetci relevantní aktéri. Súčasne ideme do zníženia počtu operačných programov a do väčšej centralizácie koordinácie na pôde Úradu vlády a nového postu podpredsedu vlády pre investície, ktorý gestoruje aj agendu eurofondov. Vláda vytvára predpoklady, aby bolo maximum zdrojov z Únie využitých pre prorastové investície. Príkladom je naplánovaná suma 8 miliárd eur do projektov infraštruktúry, ktoré majú potenciál zvýšiť ročne rast HDP o 0,4 % a vytvoriť tisícky pracovných miest v stavebníctve. Slovensko je dnes jednou z mála krajín Únie s ekonomickým rastom, za štvrtý štvrťrok 2012 sme spolu s Poľskom a Rumunskom obsadili štvrtý najrýchlejší rast, pričom v roku 2014 by mal náš rast dosahovať bezmála 3 %. Preto sme v rámci kontrolných dní na ekonomických rezortoch dospeli k dohode a do vlády už bol predložený program deviatich podporných prorastových opatrení z dielne rezortu hospodárstva, ktoré sa sústredia na podporu podnikateľského prostredia, exportu a investovania do zmien v odbornom školstve, do oblasti výstavby infraštruktúry či energetickej efektívnosti. Dôraz na prorastové opatrenia je kľúčový z hľadiska boja proti najväčšiemu sociálnemu problému krajiny, vysokej nezamestnanosti. Aby sme dali obraz živený rozdrobenou opozíciou bez iniciatív a bez tém do reálneho kontextu, treba pripomenúť, že vysoká nezamestnanosť je chronický problém Slovenska. V podstate počas celého obdobia posledných desiatich rokov sme patrili k štyrom krajinám s najvyššou mierou nezamestnanosti v Európskej únii. Čiže nejde o nový fenomén. Rovnako je faktom, že nezamestnanosť rástla počas minulého roka v devätnástich krajinách Únie, teda vo väčšine členských štátov. Na Slovensku rástla rovnako rýchlo ako v eurozóne, kde dosahuje historické rekordy. Nárast nezamestnanosti je pripisovaný návratu krízy, konkrétne dlhovou krízou a striktnou politikou úspor, ktorou na krízu Európa reaguje a ktorá, samozrejme, brzdí rast. Slovensku komplikuje situáciu aj jeho pozícia malej, šiestej najotvorenejšej ekonomiky na svete priamo naviazanej na odbytové trhy v rámci Únie, z ktorých väčšina zažíva výrazný ekonomický prepad. Úloha domáceho trhu je prakticky zanedbateľná, keď si uvedomíme, že vývoz zo Slovenska slovenských produktov predstavoval až 95 % našej produkcie. Zároveň musím dodať, že na základe doteraz známych údajov žiadne z opatrení vlády neprispeli k zvýšeniu miery nezamestnanosti. Vychádzam z porovnania vývoja miery nezamestnanosti na konci minulého a na začiatku tohto roka, keď sa podľa opozície mali negatívne prejaviť viaceré legislatívne kroky vlády. V skutočnosti to však podľa oficiálnych údajov vyzerá práve naopak. Ak napríklad porovnáme počet ľudí, ktorí pribudli do evidencie nezamestnaných na úradoch práce v mesiacoch október až december 2012, tak každý z týchto mesiacov pribudlo o sedemtisíc až deväťtisíc nových nezamestnaných menej ako rok predtým. Ak sa dozvuky našich opatrení mali prejaviť až začiatkom tohto roka, tak v januári pribudlo nových nezamestnaných menej ako v tom istom mesiaci za posledné štyri roky. Napríklad vlani ich bolo o päťtisícpäťsto viac...(Prerušenie vystúpenia predsedajúcou.)