Kažimír, Peter, podpredseda vlády a minister financií SR (2013-11-28):
Ďakujem za slovo. Účelom novelizácie zákona o rozpočtových pravidlách územnej samosprávy je skvalitnenie regulačného rámca rozpočtov územnej samosprávy a posilnenie ich rozpočtovej disciplíny ako stabilizačnej súčasti rozpočtu verejnej správy. Navrhované zmeny a doplnky sa týkajú ustanovení, ktoré upravujú jednotlivé etapy rozpočtového procesu od zostavovania rozpočtu, podmienky hospodárenia počas rozpočtového provizória, prijímania návratných zdrojov financovania, ako aj ustanovenie o ozdravnom režime a nútenej správe. Konkrétne ide hlavne o tieto navrhované zmeny. Na účely zostavenia návrhu rozpočtu verejnej správy budú obce a vyššie územné celky poskytovať údaje prostredníctvom rozpočtového informačného systému pre samosprávy tzv. RIS.SAM v správe ministerstva financií, čím sa zabezpečí dostupnosť údajov o ich rozpočtoch v skrátenom čase. Je to revolučná vec, dodnes posledný rok v offline režime je rok 2013. My sa reálne dozvieme výsledky hospodárenia samospráv niekedy koncom februára. Po napojení samospráv na tento informačný systém by sme mali mať de facto online informácie o výsledkoch hospodárenia obcí. V ďalšom návrh novely umožňuje rozhodnúť obecnému zastupiteľstvu obce do 2 tisíc obyvateľov o neuplatňovaní programovej štruktúry v rozpočte obce, čo v prípade malých obcí znižuje administratívnu záťaž odborného aparátu, ako aj jednotlivých orgánov obce. Ide vyslovene o požiadavku ZMOS-u, kde ich programové rozpočtovanie z hľadiska jeho formalizmu a kvality zaťažuje, takže malé obce do 2 tisíc obyvateľov sa budú môcť sami rozhodnúť, či budú alebo nebudú programovo rozpočtovať. V záujme predvídateľného vývoja parametrov rozpočtu verejnej správy vo vzťahu k rozpočtom územnej samosprávy sa limituje vykonávanie rozpočtovaných opatrení s negatívnym dopadom na rozpočet obce alebo vyššieho územného celku len do konca augusta príslušného rozpočtového roku, tu došlo k zmene pozmeňujúcim návrhom, pôvodný návrh bol 30 jún. Časovo sa ohraničuje trvanie rozpočtového provizória maximálne do konca príslušného rozpočtového roka s cieľom, aby prípadné ďalšie rozpočtové provizórium vychádzalo vždy zo schváleného rozpočtu predchádzajúceho rozpočtového roka. Zároveň sa obmedzuje poskytovanie dotácií z rozpočtu obce a rozpočtu vyššieho územného celku počas rozpočtového provizória na základe rozhodnutia ich orgánov, výnimkou sú dotácie poskytované na základe osobitných predpisov. Je tu evidentný tlak na to, aby obce nezotrvávali dobrovoľne v rozpočtovom provizóriu, len tak, lebo im to vyhovuje. Regulácia sa bude vzťahovať aj na záväzky z investičných dodávateľských úverov, ktorých splácanie zaťažuje rozpočty obcí a vyšších územných celkov. Limit výšky splátok vo vzťahu k skutočným bežným príjmom predchádzajúceho rozpočtového roka návrh ponecháva na úrovni 25 %, avšak z inej základne, zo základne skutočných bežných príjmov, po novom pre účely regulácie z tejto základne budú odpočítané dotácie od iného subjektu verejnej správy, z Európskej únie a podobne. V tomto prípade ide napríklad aj o prostriedky na náklady preneseného výkonu štátnej správy, ktoré sa neodpočítavali, pričom to nie sú zdroje, ktoré by mohli subjekty územnej samosprávy použiť napríklad, ak ide o splácanie prijatých úverov. V súvislosti s reguláciou dlhu obcí a vyšších územných celkov v ústavnom zákone o rozpočtovej zodpovednosti sa navrhuje doplnenie nových opatrení, ktoré sú orgány samosprávy povinné zabezpečiť, ak celková suma ich dlhu dosiahne hranicu 50 % a viac skutočných bežných príjmov predchádzajúceho rozpočtového roka. V nadväznosti na ústavný zákon o rozpočtovej zodpovednosti návrh novely ustanovuje, že ozdravný režim a nútená správa sa budú rovnako ako pri obciach uplatňovať aj v podmienkach hospodárenia vyšších územných celkov. Zároveň sa upravuje aj postavenie mestských častí, ktoré sú právnickými osobami, v rámci nútenej správy tak, že v prípade splnenia zákonných podmienok na zavedenie nútenej správy túto zavedie mesto Bratislava a mesto Košice z dôvodu potreby riešenia tohto stavu orgánmi samosprávy týchto miest. Vyplýva to zo špecifického postavenia Bratislavy a Košíc a množstva ich mestských častí. V nadväznosti na dohodu medzi vládou Slovenskej republiky a Združením miest a obcí Slovenska na úpravách niektorých ustanovení očakávame, že v tomto zmysle budú predložené v rámci rozpravy poslanecké pozmeňujúce návrhy. Týka sa to napríklad aj zmeny toho termínu z 30. júna na koniec augusta. Ide o možnosť úprav rozpočtov obcí negatívnym smerom so záťažou na zhoršenie hospodárenia. Toľko na úvod. Ďakujem.