K. Sárközy, poslankyňa: (2002-04-04):
Reforma dôchodkového systému je jedným z najdôležitejších krokov v každej krajine. V súčasnosti prebieha okrem niektorých krajín Európskej únie aj v krajinách strednej a východnej Európy. Slovensko reformu svojho sociálneho a dôchodkového systému odkladá už niekoľko rokov. Treba si ale uvedomiť, že čím viac sa oddiali, tým to bude drahšie a bolestnejšie. Neodštartovaná dôchodková reforma pomaly začína znervózňovať už celú spoločnosť. Reformu systému dôchodkového zabezpečenia deklarovalo Programové vyhlásenie vlády Slovenskej republiky. Podľa prijatého harmonogramu mal byť zákon o sociálnom poistení vo vláde v októbri roku 2001. Návrh tohto zákona z dielne ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny, ktorý mal byť prvým legislatívnym krokom spustenia dôchodkovej reformy a ktorý upravuje prvý pilier dôchodkového systému, však meškal oproti schválenému harmonogramu 4 mesiace. Podľa ministra práce, sociálnych vecí a rodiny oneskorenie spôsobilo riešenie sporu so silovými rezortmi o vytvorenie špecifického zvýhodnenia sociálneho režimu pre členov ozbrojených zložiek, policajtov, vojakov a colníkov. Žiaľbohu, aj v tomto materiáli sa ale stretávame s tým, že nepodarilo sa úplne odstrániť tieto problémy, ktoré tu sú od začiatku. A myslím si, že takisto s kolegami, ktorí prehovorili predo mnou, ja len môžem súhlasiť, že pri druhom čítaní jednak vo výbore a určite aj poslaneckými pozmeňujúcimi návrhmi sa budeme usilovať o to, aby táto reforma dôchodkového systému alebo nový zákon o sociálnom poistení bol univerzálny. A ja len vítam to, že tejto Národnej rade sa na sklonku volebného obdobia postupne menia názory niektorých poslancov, pretože ja sa pamätám na to, ako ešte vlani a predvlani pán poslanec Mesiarik predkladal zákony, ktoré chceli predlžovať pracovné kategórie, alebo zákony, ktoré sa týkali určitých rezortov, a teraz vo svojom úvodnom slove, ktoré mal niekedy okolo tej 11.00 hod., povedal, že v žiadnom prípade nemôžeme pripustiť, aby tieto pracovné kategórie zostali aj v novom zákone o sociálnom poistení. Takže ja som rada, že k tomuto došlo. Dôchodkové poistenie sa navrhlo členiť na 3 zložky, teda na 3 piliere. V súčasnosti – nebudem o tom rozprávať, pretože to už odznelo, to by som sa len opakovala, je to v materiáli rozvrhnuté – platenie príspevku na dôchodkové zabezpečenie upravuje zákon č. 274/1994 Z. z. o Sociálnej poisťovni v znení neskorších predpisov. Terajšiemu zákonu sa hovorí zákon priebežný, vlastne systému. Podstata priebežného systému spočíva v tom, že tí, čo pracujú, platia a dôchodcovia dostávajú, inak povedané, zamestnaná časť obyvateľstva financuje ľudí v dôchodkovom veku. Platiacim sa však zdajú odvody privysoké, dôchodcovia zasa dostávajú málo. Súčasný dôchodkový systém je teda nutné reformovať. Obsahuje totiž zásadné chyby, ktoré v dôsledku demografických trendov vedúcich k znižovaniu pôrodnosti a pokroku lekárskej vedy predlžujúcej ľudský život sa stále prehlbujú. Podľa súčasného systému pomer medzi pracujúcimi a dôchodcami sa stále zhoršuje, nehovoriac o absencii jasnej väzby medzi úsilím a odmenou. V priebežnom systéme pracovník poberajúci minimálnu mzdu dostáva z toho dôchodok na úrovni 26 % mzdy. Avšak zamestnanec platí odvody z maximálneho vymeriavacieho základu, jeho dôchodok tvorí len 21 % z platu, ktorý v produktívnom veku poberal. Súčasný stav je teda pre stredné a vyššie príjmové skupiny demotivujúci. Treba si uvedomiť, že súčasný dôchodkový systém je nespravodlivý, nesystémový a je naďalej neudržateľný v takej podobe, ako je teraz. Príspevky vyberané od ekonomicky aktívneho obyvateľstva a od štátu totiž nestačia pokrývať dôchodkové dávky. Tento systém je nevyhovujúci aj z toho dôvodu, že starnutím obyvateľstva ubúda ľudí, ktorí platia, a pribúda tých, ktorí poberajú dôchodky. Faktor nezamestnanosti vplýva takisto veľmi negatívne na súčasný dôchodkový systém, lebo pomer platiteľov poistného a poberateľov dávok sa vyvíja veľmi nepriaznivo. Na druhej strane bez ohľadu na to, koľko pracujúci človek odvádza, bude jeho dôchodok v budúcnosti obmedzený a závislý od toho, koľko sa vyberie od tých, čo budú v tom čase pracovať. Dôchodková reforma by mala zabezpečiť spravodlivejšie delenie dôchodkov. Súčasný systém by mal byť preto rozšírený o kapitalizačný prvok. Celkové náklady na spustenie nového dôchodkového systému sa podľa odborníkov pohybujú medzi 50 mld. až 150 mld. Peniaze by sa mali čerpať z privatizácie SPP a zo zvýšenia veku odchodu do dôchodku. Keď sme v tejto snemovni prerokovávali koncepciu dôchodkovej reformy, teda zákon o sociálnom poistení, tak vtedy prebehla široká verejná diskusia o tom, či sa má spraviť na Slovensku nová dôchodková reforma alebo nie. Vtedy sa z tých respondentov, ktorí sa k tomu vyjadrili, a nepamätám si to číslo, ale bolo ich asi 24 000, asi 75 % vyjadrilo pozitívne, že áno, Slovensko musí spraviť dôchodkovú reformu práve preto, čo som už spomínala a čo spomínali moji kolegovia. A vtedy sa veľmi negatívne vyjadrili k odchodu veku do dôchodku. Tento nový zákon o sociálnom poistení obsahuje už tie dva varianty. Úprimne povediac, určite vo volebnom roku nie je správne zvyšovať vek odchodu do dôchodku, ale treba si uvedomiť, že skôr či neskôr k tomuto budeme musieť pristúpiť. Môžeme sa tomu vyhnúť jedine tak, že sa zavedie kapitalizačný systém. A tam už nebude dôležitý vek odchodu do dôchodku. Ale treba si uvedomiť, že táto dôchodková reforma sa bude týkať tých, ktorí dnes majú okolo tých 32 – 34 rokov. A tí, ktorí sa vyjadrujú proti tomu, aby sa zvyšoval vek odchodu do dôchodku, sú tí, ktorí sú tesne pred dôchodkom. A ich sa to už týkať nebude, pretože, to bolo už viackrát spomínané, ten vek odchodu do dôchodku sa nebude zvyšovať z jedného dňa na druhý, ale postupne behom mesiacov. Takže tá celá podoba tej dôchodkovej reformy nadobudne účinnosť o dobrých pár rokov a bude sa to v celej miere týkať tých, ktorí sa narodili v roku 1972 až 1974. Vláda Slovenskej republiky svojím uznesením č. 1021 zo dňa 6. decembra 2000 schválila na rozbehnutie dôchodkovej reformy použitie príjmov z privatizácie Slovenského plynárenského priemyslu vo výške 55 mld. Sk. Na rokovaní dňa 20. februára 2002 vláda uznesením č. 167 zmenila pôvodné uznesenie a rozhodla sa, že na zabezpečenie realizácie koncepcie reformy sociálneho poistenia Slovenskej republiky, konkrétne na vytvorenie kapitalizačného piliera dôchodkového poistenia vyčlení finančné prostriedky nie v objeme 55 mld. Sk, ako pôvodne deklarovala, ale vo výške výnosu z predaja 25-percentného podielu. Dôchodková reforma tak získala oproti plánovaných 55 mld. Sk ďalšie miliardy. Podľa niektorých odborníkov si v najbližších 35 rokoch vyžiada reforma poistného systému 1 000 mld. Sk. Desiatky miliárd korún, ktoré získa Slovenská republika z privatizácie Slovenského plynárenského priemyslu, majú preto slúžiť len na vykrytie prechodného obdobia, kým sa rozbehne čiastočné krytie dôchodkových finančných potrieb z vlastných zdrojov, ktoré si dôchodcovia naakumulujú ešte počas produktívneho života. A to môže trvať aj jednu celú generáciu. Podstata dôchodkovej reformy spočíva vo vytvorení systému, v ktorom preberie podstatnú časť zodpovednosti za svoj budúci dôchodok každý občan ešte počas svojho produktívneho veku. Ľudia sa majú naučiť myslieť na svoj dôchodok, ešte keď majú k nemu ďaleko. Nový dôchodkový systém by preto mal zabezpečiť primeranú úroveň dôchodkových dávok. Dôchodková reforma by mala od roku 2004 rozdeliť povinné platby poistného do dvoch pilierov. Prvý pilier s priebežným financovaním by pokrýval súčasných dôchodcov a neskôr základné dôchodky založené na sociálnej solidarite. V druhom pilieri sa bude časť poistného kapitalizovať na osobnom účte každého poistenca. Na to, aby dôchodkový systém bol schopný vyplácať slušné dôchodky, je potrebný určitý čas. To však veľmi úzko súvisí s hospodárskym rozvojom. V konečnom dôsledku to treba urobiť tak, aby táto reforma bola úplná. Zavedenie druhého piliera by malo premeniť tento systém na samofinancujúci sa systém. Treba si ale položiť otázku, či je na prospech veci, keď niektorí poslanci Národnej rady reformu už dopredu odpisujú slovami: „Ak by sa neprijala, bolo by to lepšie.“ Podľa nich nie je dostatok politickej vôle na prijatie nepopulárnych opatrení. Kedy tá politická vôľa bude? Zabúdajú však na to, že náklady na nereformu sú možno mnohonásobne vyššie a bez zmeny sa systém zrúti. Len si spomeňte na to, keď sme vlani v júli valorizovali dôchodky. Vtedy tu odzneli všelijaké čísla, nakoniec sa zvýšili dôchodky o 7,4 %. Vtedy sme už upozorňovali, mali sme list od riaditeľa Sociálnej poisťovne, že Sociálna poisťovňa nemá peniaze na vyššie krytie dôchodkov. Preto v sále sa ozvali viacerí poslanci, ktorí vo svojich vystúpeniach povedali, že to je vec Sociálnej poisťovne, Sociálna poisťovňa si tie peniaze musí nájsť. Prišiel marec 2002, Sociálna poisťovňa tie peniaze nemala, viete všetci, koľko si musela minulý mesiac požičať na to, aby vedela vyplácať dôchodky. Takže bez uskutočnenia tejto reformy nie je možné zabezpečiť primeranú životnú úroveň občanov vo vyššom veku, bez realizácie tejto reformy dnešný systém skolabuje a životná úroveň dôchodcov sa bude ďalej prepadávať. Dôchodková reforma je finančne najnáročnejšou reformou. Pripravuje sa pre naše deti a nižšie vekové kategórie. Treba si uvedomiť, že dôchodková reforma na Slovensku je potrebná aj v súvislosti so vstupom krajiny do Európskej únie. Vstup do Európskej únie bez začatia dôchodkovej reformy by mohol byť pre nás veľkou bariérou z dôvodu odlišnej životnej úrovne a životných nákladov v jednotlivých krajinách. Konečným výsledkom dôchodkovej reformy bude teda stabilizácia dôchodkového systému cez avizované zníženie odvodového zaťaženia pre zamestnávateľov, stimulácia hospodárskeho rastu, impulz pre rozvoj kapitálového trhu v dôsledku vstupu dôchodkových fondov a vyššia motivácia obyvateľstva vytvárať úspory na zabezpečenie v dôchodkovom veku. Reforma dôchodkového systému bude mať význam vtedy, keď ľudia nebudú vnímať dôchodkové odvody ako daň, ale ako úspory či investície, ktoré slúžia na zvýšenie životnej úrovne v dôchodkovom veku, pretože, žiaľbohu, ešte stále veľká väčšina obyvateľov Slovenskej republiky berie platenie poistného ako nutné zlo, za ktoré budú po dosiahnutí dôchodkového veku odmenení. Dôležitou súčasťou tejto reformy je preto i medializácia, aby sa pripravované zmeny chápali v spoločnosti pozitívne. Dobre zorganizovaná mediálna kampaň je nevyhnutným predpokladom úspechu reformy. Takže ja vítam, že aj keď veľmi neskoro, v apríli 2002 sa táto reforma dôchodkového systému, vlastne novela zákona o sociálnom poistení dostala na naše stoly, že sa tým zaoberáme v prvom čítaní. Ja pevne verím, že pri druhom čítaní jednak vo výboroch a jednak od poslancov sa prijmú také pozmeňujúce návrhy, ktoré tento zákon vylepšia, a prijmeme také opatrenia, prostredníctvom ktorých sa bude môcť táto dôchodková reforma rozbehnúť. Poslanci Strany maďarskej koalície budú hlasovať za túto novelu zákona. Ďakujem pekne.