I. Šulaj, poslanec: (2003-02-26):
Na začiatok by som sa chcel poďakovať pánovi podpredsedovi vlády za jeho ústretovosť, pretože my sme už pri programovom vyhlásení vlády kritizovali niektoré skutočnosti týkajúce sa opravných položiek a hovorili sme, že v prípade, že by nebol tento zákon prijatý, nemuseli by sme sa vôbec baviť o zákone o daniach z príjmov. Osobne si totiž myslím, že podľa súčasne platného zákona o daniach z príjmov bolo možné napr. kúpiť 100-miliónovú pohľadávku za 1 korunu. A v prípade, že by spĺňala všetky náležitosti zákona o daniach z príjmov, bolo by možné vytvoriť k tomu opravnú položku vo výške až 100 mil. Sk, pričom súčasná novela v podstate tento paradox odstraňuje. My sme už v našom volebnom programe upozorňovali na túto skutočnosť i napriek tomu, že sa tu sťažujú trošku podmienky pre podnikateľskú sféru. Ale takisto sme mali v pláne v podstate tento zákon zmeniť. Takže prihlasujem sa za to a budeme v podstate podporovať tento zákon, čo sa týka opravných položiek. Novela zákona však sa dotýka aj rezerv napr. na opravu hmotného majetku. A tu je situácia trošku problematickejšia. Chcel by som upozorniť na súčasný stav rezerv na opravu hmotného majetku, ktorý by som deklaroval na nasledovnej situácii. Tieto rezervy sú v podstate u nás definované v 3 zákonoch. Je to prvý zákon č. 366/1999 Z. z., teda zákon o daniach z príjmov, ktorý mi v § 24 ods. 1 hovorí, že môžem do daňových nákladov zúčtovať náklady nevyhnutné na dosiahnutie zabezpečenia a udržanie príjmu, ak sú zaúčtované. Ďalej je tu zákon o rezervách č. 368/1999 Z. z., ktorý hovorí, že môžem vytvoriť rezervy a opravné položky na zistenie základu dane z príjmov, konkrétne napr. § 7 „Rezerva na opravu hmotného majetku“. No a 3. legislatívna norma je opatrenie pre postupy účtovania podnikateľov v podvojnom účtovníctve, ktoré bolo publikované v Zbierke zákonov a ktoré platí od 1. 1. 2003. Tieto 3 normy legislatívne sa vzájomne bijú pre podmienky roku 2003 a vzájomne sa vylučujú. Chcel by som povedať prečo a ako je to. Ak ideme na opatrenie ministerstva financií, v § 19 sa hovorí, že môžeme vytvoriť rezervy na riziká a straty. Čiže nemôžeme v podstate v podvojnom účtovníctve účtovať to o rezervách na opravu hmotného majetku, o zákonných rezervách. Zákon o daniach z príjmov mi zase hovorí, tak ako som to citoval v § 24, že môžem mať túto rezervu v daňových nákladoch v prípade, že je zaúčtovaná. Prosím vás, ako ju môžem zaúčtovať, keď mi to jedno opatrenie zakazuje a v podstate zákon o daniach z príjmov mi hovorí niečo iné. Ďalší problém vzniká pri zákone o rezervách. Tento zákon mi napr. hovorí, že rezervy sa rozpúšťajú do výnosov, je to samostatný zákon, opatrenie mi hovorí, že rezervy v roku 2004 rozpustíme do nerozdeleného hospodárskeho výsledku. Neviem teda, či máme posudzovať jednu platnosť zákona, jeden zákon alebo druhý zákon. Inakšie, k tomu nerozdelenému hospodárskemu výsledku. V prípade, že by sme neprijali túto novelu zákona, tak sme asi prvý štát na svete, ktorý vytvorí v nákladoch rezervu, potom ju hodí do nerozdeleného hospodárskeho výsledku. A ten by sme mohli ešte aj zrážkovou daňou zdaniť v roku 2004? Chcel by som však upozorniť na problematiku roku 2003. A chcel by som poprosiť v tomto prípade pána ministra financií, aby to riešil. Zákon o rezervách mi hovorí, že môžeme vytvoriť rezervu na hmotný majetok, na opravu hmotného majetku, ktorý sa odpisuje viac ako 8 rokov, to je § 7. Keď idem na zákon o daniach z príjmov, § 30 mi hovorí, že to, čo sme odpisovali 8 rokov, sa teraz odpisuje 6 rokov. Zákon o rezervách mi hovorí, že môžem vytvoriť tú rezervu v prípade rovnomernosti minimálne 2 rokov. Čo s takou rezervou, ktorá bola vytvorená v roku 2002 na 8-ročný majetok a teraz sa odpisuje už len 6 rokov? Bude to daňovým výnosom alebo nerozdeleným ziskom v roku 2003? To je moja otázka. Toto ešte nie je doriešené. Ďalej, pýtam sa: Ak vytvorím rezervu na opravu hmotného majetku napr. v roku 2002 na budovy, ktoré sa odpisujú, myslím, že je to okolo 40 rokov, poviem si, že v roku 2002 budem vytvárať miliónovú rezervu, v roku 2003 miliónovú rezervu, v roku 2004 zase miliónovú rezervu, ako môžem dodržať rovnomernosť, keď opatrenie mi hovorí, že pri takýchto rezervách nemôžem účtovať? Čiže ak som v roku 2002 vytvoril rezervu, čo s ňou spravím v roku 2003 a ako ju budem ďalej rozpúšťať? Takže ja by som poprosil pána ministra, aby zároveň riešili aj takéto veci a takéto problémy, ktoré v súčasnej legislatíve pri týchto 3 normách sú. Ďalšia vec ale, ktorá ma trošku trápi a pri ktorej asi vystúpime s naším návrhom, a je mi úplne jedno, či je to opozičný alebo koaličný návrh. Tu niekde by mala nastúpiť zdravá logika. A to, čo chceme spraviť, je otázka rozpúšťania týchto rezerv. V predkladanom návrhu sa hovorí v § 23 „Základ dane“, bod 28, že rezervy na investičný majetok, na opravu napr. investičného majetku a všetky zákonné rezervy sa rozpustia v roku, keď sa hodia do nerozdeleného hospodárskeho výsledku. Podľa súčasnej legislatívy je to 1. 1. 2004. Ja by som vás veľmi pekne chcel poprosiť, porozmýšľajte nad touto vecou. Tento paragraf pri takomto znení by spôsobil krach niekoľkých podnikov, pretože všetky tie rezervy, ktoré boli vytvorené niekoľko rokov, by sa museli rozpustiť v roku 2004, čo už nie je ekonomicky udržateľné. Ja odporúčam, aby sme tieto rezervy rozpúšťali v priebehu 5 rokov, a hovorím, je mi úplne jedno, ako sa budeme pri tomto zákone správať, správajme sa, prosím vás, logicky, správajme sa propodnikateľsky a tak, aby sme nerušili jednými normami to, čo v podstate sme budovali niekoľko rokov. Takže ďakujem za vašu pozornosť, ja nechcem na to odpoveď, ja radšej budem čakať na konkrétne veci, ktoré sa budú potom publikovať v legislatíve v priebehu roka. Ďakujem. (Potlesk.)