Petrík, Simona, poslankyňa NR SR (2024-06-21):
Pokúsim sa to teda nejak skrátiť, ale ono, ja považujem tento návrh zákona za pomerne dôležitý, tak by som mu chcela aspoň dať nejakú dôležitosť. Zákon sa týka doktorandov a doktorandiek v dennom štúdiu, ktorí teda nevykonávajú žiadnu inú zárobkovú činnosť. Zameriavajú sa naozaj na oblasť vedy, výskumu, techniky, samostatnú, vykonávajú samostatnú tvorivú teoretickú činnosť a súčasťou doktorandského štúdia v dennej forme je aj vykonávanie pedagogickej činnosti alebo inej odbornej činnosti, treba povedať, a to v zákonom vymedzenom rozsahu. A napriek tomu, napriek vedeckým aj pedagogickým aktivitám sa mladým doktorandkám a doktorandom ich činnosť žiadnym spôsobom pozitívne neodráža v starobe pri poberaní starobného dôchodku a ani v materstve. Takže toho sa týka môj zákon. Rovnako nemajú tak mladé doktorandky teda nárok na materské v prípade tehotenstva počas štúdia. Pokiaľ by primárne doktorandky vykonávali svoju činnosť v pracovnom pomere, podľa prílohy č. 1 k zákonu 311/2001 Zákonníka práce s rovnakou náplňou práce by ich pracovné miesto bolo na pomedzí niekde 4. stupňa náročnosti práce a 5. stupňa náročnosti práce. Samozrejmosťou by tým pádom bolo aj započítanie odpracovaných rokov v starobe, aj finančná pomoc v tehotenstve vo forme napríklad tehotenského a následne aj v materstve prostredníctvom materského. Mám za to, že formálne označenie doktorandov ako študentov by nemalo brániť ich spravodlivému postaveniu pre účely sociálneho poistenia. Aj samotné ministerstvo školstva vo svojom implementačnom pláne národného programu pre rozvoj výchovy a vzdelávania na roky ´24 až ´26 v kapitole venovanej doktorandskému štúdiu má za cieľ identifikovať vhodné modely podpory doktorandov s cieľom zlepšenia postavenia doktorandov a podmienok pre mladých výskumníkov. A ja si práve myslím, že priznanie nároku na materské je bezpochyby jedným z tých kľúčových sociálnych nástrojov podpory najtalentovanejších študentov a študentiek, aby sa mohli venovať vede, ale zároveň aj neodkladať materstvo. Treba povedať, že novela zákona o sociálnom poistení, ktorá nadobudla účinnosť dňa 1. januára 2024, síce priznala nárok na materské aj študentkám doktorandského štúdia, ale až po úspešnom ukončení tohto stupňa štúdia. Čiže sa predpokladá, že absolventka štúdia musí vstúpiť na trh práce. Pracovná úprava stanovovala, že poistenkyňa, ktorá je tehotná a ktorá sa stará o narodené dieťa, má nárok na materské, ak v posledných dvoch rokoch pred pôrodom bola nemocensky poistená najmenej 270 dní. A od januára 2024 sa situácia zmenila tak, že do tohto obdobia sa započíta aj doba štúdia na strednej škole, vysokej škola, ktorá sa považuje za sústavnú prípravu na povolanie, ak poistenkyňa týmto štúdiom získala príslušný stupeň vzdelania. Do doby poistenia sa teda započítajú všetky skončené nemocenské poistenia a všetky trvajúce nemocenské poistenia. Ale táto novela má niekoľko nedostatkov. Len tieto zhrniem, lebo tie presne hovoria o tom, prečo vlastne predkladám tento návrh. Prvý problém je, že novela kladie dôraz na absolvovanie príslušného stupňa štúdia. Neodstraňuje kľúčový problém, a to je skutočnosť, že študentka doktorandského štúdia nie je povinne nemocensky poistená, a teda nemá automaticky nárok na poberanie materského. Jej možnosti sú teda buď zamestnať sa, alebo si platiť dobrovoľné nemocenské poistenie. Väčšina doktorandiek však ale naplno chce vykonávať vedeckú činnosť, takže sa nezamestná. V súčasnosti vychádzame z predpokladu, že zhruba pätina študentov a študentiek doktorandského štúdia počas štúdia pracuje. Tí ostatní nie. Rovnako tak je málo pravdepodobné, že mladí doktorandi a doktorandky si budú chcieť platiť dobrovoľné nemocenské poistenie, keďže aktuálne poberajú štipendium v hodnote 1 050 eur. Ďalším problémom je, že novela neriešila starobné dôchodkové poistenie študentov a študentiek doktorandského štúdia. Štvrtým problémom je, že týmto študentkám počas PhD. štúdia, ktoré keď otehotnejú, nevzniká nárok ani na tehotenský príspevok. Áno, majú štipendium tehotenské, ale to nie ani v takej sume a z môjho pohľadu by bolo lepšie, aby mali nárok na klasický tehotenský príspevok. A posledným problémom je, že aj tým pádom aj muži doktorandi, ktorí sa počas štúdia stanú otcami, nemajú nárok na otcovské, materské. Čiže keď to zhrniem, aby som to už celé nenaťahovala, ide mi o to, aby doktorandi a doktorandky nemuseli voliť medzi tým, či ostať na doktorandskom štúdiu, alebo ho opustiť kvôli materstvu, ktoré sa im častokrát stáva počas štúdia. Chcela by som, aby mali nárok na nemocenské a dôchodkové poistenie. Tým pádom ženy budú mať nárok na tehotenské a materské, muži na materské, otcovské a všetkým dokopy sa bude zarátavať tieto roky aj do dôchodkového, teda do dôchodku ako dôchodkové poistenie. Toľko za mňa, budem veľmi rada, keď tento návrh zákona podporíte. Ďakujem pekne.