Ľ. Vážny, poslanec: (2003-07-03):
V súlade s § 73 ods. 1 zákona o rokovacom poriadku Národnej rady podávam v prvom čítaní spravodajskú informáciu o predmetnom návrhu zákona. Zo znenia návrhu zákona je zrejmý účel navrhovanej novely. Všeobecná časť dôvodovej správy obsahuje cieľ predloženého návrhu zákona, zhodnotenie súladu s Ústavou Slovenskej republiky, ostatnými všeobecne záväznými právnymi predpismi a medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná. Osobitná časť dôvodovej správy obsahuje odôvodnenie jednotlivých ustanovení. Návrh zákona obsahuje doložku zlučiteľnosti s právom Európskych spoločenstiev a s právom Európskej únie, z ktorej vyplýva, že v práve EÚ ani v práve Európskych spoločenstiev nie je problematika návrhu zákona upravená. Návrh zákona z pohľadu Európskej dohody o pridružení Národného programu pre prijatie acquis communautaire, Partnerstva pre vstup, Bielej knihy, úloh vyplývajúcich zo skríningu communautaire, Partnerstva pre vstup, Bielej knihy, úloh vyplývajúcich zo skríningu a Plánu legislatívnych úloh vlády SR, t. j. nepatrí táto novela medzi priority a nie je predmetom negociačných pozícií v príslušnej kapitole. Konštatujem však, že uvedený návrh nespĺňa z formálnoprávnej stránky všetky náležitosti uvedené v § 68 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov, ako i náležitosti určené v legislatívnych pravidlách. Konkrétne návrh zákona neobsahuje požadované náležitosti podľa § 68 ods. 3 zákona Národnej rady č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku, a to nedostatočne je riešený spôsob vykonávania navrhovaného zákona. Nie je zhodnotený vplyv zákona na štátny rozpočet, čo je tiež potrebné podľa § 51 zákona č. 303/1995 Z. z. o rozpočtových pravidlách, a takisto tam nie je uvedený nárok na pracovné sily. Okrem uvedených formálnoprávnych nedostatkov chcem, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, poukázať ako spoločný spravodajca predloženej novely na ďalšie nedostatky tejto predloženej novely. 1. V bode 3 vládneho návrhu zákona sa má vzhľadom na rozpor doterajšieho ustanovenia s čl. 20 ods. 4 Ústavy Slovenskej republiky zaviesť do zákona primeraná náhrada podľa skutočných cenových podmienok. Pripomínam, že tento rozpor je v tom, že v súčasnosti je možné realizovať úhradu za vyvlastnenie len vo výške určenej vyhláškou č. 465/1991 Zb. o cenách nehnuteľností, ktorá však nerieši tzv. trhovú hodnotu nehnuteľností, najmä pozemkov. Vyvlastnenie je osobitný režim, keď sa už inak nedá a, samozrejme, musí to byť stavba vo verejnom záujme. Samozrejme, že sa stotožňujem s náhradou za vyvlastnenie v trhových cenách, lebo tento problém nám blokoval výstavbu, najmä líniových stavieb, a stotožňujem sa so zavedením súladu novely s Ústavou Slovenskej republiky, ale vytýkam predloženej novele spôsob, akým chce určiť výšku odplaty. Citujem z novely: „Ak sa náhrada za vyvlastnenú nehnuteľnosť poskytuje v peniazoch, určuje sa jej výška podľa ceny, za ktorú sa v tom istom čase a mieste rovnaká alebo porovnateľná nehnuteľnosť predáva.“ Koniec citátu. Podľa zákona prešlo pred tromi mesiacmi vyvlastnenie na obec, to sme tu schváli zákon, myslím, č. 103/2003, t. j. obce sa budú musieť vysporiadať s danou dikciou zákona a môžu byť problémy, ako sa obce s tým vysporiadajú, t. j. obec ako vyvlastňovací orgán bude musieť určiť, aká je cena nehnuteľnosti, bude musieť určiť, za akú cenu sa takáto nehnuteľnosť obvykle predáva a bude musieť určiť aj jej cenu. Pýtam sa, čo ak sa taká nehnuteľnosť v obci nepredáva, lebo niektoré, najmä teda cestné stavby a diaľničné ťahy, sú také, kde sa nehnuteľnosti nehýbu, kto za obec určí, zastupiteľstvo určí, ako to určí? Sú tam vzťahové problémy v obci. Myslím si, že s týmto zákonom zavedieme určitý nesystém a neporiadok do obcí a určí tu nejaké zbytočné rozbroje, preto si myslím, že mali by sme v tejto novele zákona zjednoznačniť náhradu za vyvlastňovanú nehnuteľnosť. A odporúčam toto zjednoznačnenie zaviesť tak, že by sme tam zahrnuli status znaleckej organizácie, ktorá podľa, samozrejme, zákona – a bude to pod gesciou ministerstva spravodlivosti, odbornou gesciou – vie zaviesť, koľko je tá cenu za vyvlastňovanú nehnuteľnosť. Samozrejme, znalec by mal aj potvrdiť túto cenu okrúhlou pečiatkou. Ešte jeden problém z takejto dikcie zákona je, a sami sa zamyslite nad tým, ako to v praxi môže fungovať, že obec určí cenu za vyvlastňovanú nehnuteľnosť, ale štát ju zaplatí. To znamená, že obec sa bude správať tam, kde to bude chcieť, aby určil tú cenu v úplne iných dimenziách. Ďalšiu pripomienku, čo mám, po druhé v bode 6 je návrh na zriadenie Slovenskej stavebnej inšpekcie a zriadenie piatich inšpektorátov, ktoré majú byť zriadené v mestách Bratislava, Banská Bystrica, Nitra, Košice a Žilina. Tu mám námietku v takom duchu, že tieto inšpektoráty sú, samozrejme, prvostupňovými orgánmi pre vymedzenú pôsobnosť vo svojich územných obvodoch. A ako chybu a problém vidím aj to, že počet inšpektorátov nekorešponduje s počtom samosprávnych krajov. Načo sme potom vytvárali samosprávne kraje v počte 8, keď inšpektoráty majú byť v počte 5? Jednoducho tu vidím nesúlad, a ak chceme, aby tie inšpektoráty fungovali a aby mali svoju územnú pôsobnosť, môj názor je ten, že by sme ich mali zaviesť a mali by kopírovať počet samosprávnych krajov. Ďalej bod 6: § 123 a ods. 4, tam vidím ďalší problém. Inšpekcia koná nezávisle od štátneho stavebného dohľadu, ktorým môže byť obec ako stavebný úrad. Takisto by malo byť v tomto zákone zadefinované, kto je vlastne nadriadený a kto je podriadený, lebo môže tam byť súbeh kontroly na niektorých stavbách a kto posúdi, či je správny postup toho-ktorého orgánu, či teda obce, alebo inšpekcie? Kto posúdi, koho pokuta platí? Či obce, alebo inšpekcie, keď mu obidvaja uložia za ten istý priestupok? Alebo ten, ktorému bude pokuta uložená, musí zaplatiť dve pokuty? Toto by malo byť v tom zákone podľa mňa jednoznačne vyriešené, aj kto a aké pokuty a za čo ukladá – tiež v tejto novele to nie je riešené. Záverom mi dovoľte, vážené panie poslankyne, páni poslanci, skonštatovať, že najskôr som si myslel, že všetky tieto problémy odstránime v druhom čítaní, ale po hlbšej analýze tohto zákona odporúčam Národnej rade ako spoločný spravodajca využiť možnosť podľa § 73 ods. 3 písm. a), t. j. dávam návrh, aby sa Národná rada uzniesla, že vráti návrh zákona jeho navrhovateľovi na dopracovanie a tým, samozrejme, že chcem vyzdvihnúť potrebu tohto zákona a jeho urýchlené uvedenie do praxe, ale v trošku iných dimenziách, v akých bol spracovaný. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)