Číž, Miroslav, poslanec NR SR (2018-12-06):
Ďakujem. Vážené kolegyne, kolegovia, dovoľte mi, aby som vám v mene skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky predložil návrh na vydanie ústavného zákona, ktorým sa mení a dopĺňa ústavný zákon č. 357/2004 Z. z. o ochrane verejného záujmu pri výkone funkcií verejných funkcionárov v znení ústavného zákona (tlač 1234). Je to prvé čítanie. Na úvod mi dovoľte uviesť dôvody, prečo skupina poslancov predkladá tento návrh na novelizáciu ústavného zákona. Od prijatia pôvodného ústavného zákona uplynulo už viac ako 14 rokov a vývoj v spoločnosti priniesol veľa zmien v slovenskom právnom poriadku, ktoré si vyžiadali nespornú potrebu novelizovať doterajší text. Ide už o ôsmy pokus riešiť potrebné zmeny. Doteraz však boli tieto pokusy, bez ohľadu na to, kto ich predkladal, neúspešné. Hlavným zmyslom tejto novely je riešiť vady a nejednoznačné ustanovenia tak, ako si ich vyžiadala doterajšia prax, a to aj v kontexte s rozhodovacou praxou Ústavného súdu. Ďalej je potrebné reagovať na požiadavky odbornej, ale aj laickej verejnosti riešiť niektoré problémy, ktoré spoločnosť považuje za dôležité. Ťažiskom tohto návrhu preto je hľadať spoločné riešenia na oboch póloch politického zloženia parlamentu s vylúčením krajných politických riešení. Pokúšame sa preto predkladať predovšetkým bezkonfliktné a pozitívne riešenia, samozrejme, sme pripravení na ďalšiu diskusiu v rámci prípadného druhého čítania. Ďalej prečo predkladáme tento návrh zákona. Je potrebné reagovať na niektoré požiadavky GRECO z rokov 2014, 2017. GRECO, iste vieme, je organizácia krajín bojujúcich proti korupcii v rámci Rady Európy, a to preto, že Slovenská republika sa ako signatár tejto organizácie zaviazala na plnenie týchto opatrení. Opatrenie GRECO, podrobnejšie si môžete pozrieť vo všeobecnej časti dôvodovej správy, prijala vláda Slovenskej republiky a požiadala v roku 2016 až 2017 poslancov Národnej rady o ich splnenie. Medzi hlavné požiadavky, ktoré sú tam uvedené, patrí transparentnosť majetkových oznámení, regulácia darov a dočasných prenájmov majetkov tretích osôb verejnými funkcionármi a aj prijatie etického kódexu poslancov. V tejto súvislosti návrh počíta s riešením problémov najmä v ústavnom zákone, ale aj etický kódex, o ktorom všetci vieme, že zatiaľ sa nám nedarí postúpiť ďalej, by bol dobrým doplňujúcim nástrojom. Riešenie si tiež vyžaduje reakcia na európsku legislatívu v oblasti ochrany osobných údajov, to tzv. GPDR s ohľadom na ochranu záujmov tretích osôb, a to vylúčením zverejňovania údajov o ich majetkovom vzťahu k verejným funkcionárom bez ich súhlasu. Súčasne si vyžiada úpravu aj nová úroveň elektronizácie verejnej správy, a to najmä vo forme elektronizácie oznámení a aj samotného konania. Ďalej je vhodné prezentovať cestou tohto návrhu aj výsledky pracovnej skupiny na prípravu novely ústavného zákona o konflikte záujmov, ktorá vznikla rozhodnutím predsedu Národnej rady pána Danka v júni tohto roku, a to v rozsahu, kde boli prijaté konsenzuálne riešenia. Je pravdou, že prekladaný text nebol prijatý bez výhrady alebo že by sa o tomto návrhu hlasovalo. Ale na záver jej práce bolo predsedom pracovnej skupiny pánom podpredsedom Glváčom umožnené členom komisie pripojiť sa k tomuto návrhu. I keď sa tak nestalo, som v mene predkladateľov oprávnený vysloviť aktívnym členom komisie za ich prácu a úsilie aj poďakovanie. Domnievam sa spolu s ďalšími predkladateľmi, že by bola škoda nevyužiť výsledky práce komisie a predložiť aspoň toto znenie návrhu. Ďalej dovoľte krátku informáciu o tom, aké sú hlavné zmeny, ktoré sú obsiahnuté v návrhu tejto novely. Iste v texte zistíte, že je tam 64 novelizačných bodov. Čiže najprv ide po a) rozšírenie osobnej pôsobnosti ústavného zákona, teda návrh dopĺňa sa o nové funkcie, ktoré v čase prijatie ústavného zákona ešte neexistovali, napríklad funkcionári pozemkového fondu, Úradu pre reguláciu elektronických komunikácií a poštových služieb, špeciálny prokurátor, ombudsman pre deti a pre osoby so zdravotným postihnutím a samozrejme aj niektorí ďalší. Za verejných funkcionárov sa budú považovať tiež aj ďalší funkcionári rozhodujúci o veľkých finančných hodnotách, ako sú vedúci kancelárií prezidenta Slovenskej republiky, Národnej rady, ombudsmana Slovenskej republiky, ako aj Ústavného súdu Slovenskej republiky, generálni tajomníci služobných úradov ústredných úradov štátnej správy. Ďalej sa mení postavenie štátnych manažérov, kde za verejných funkcionárov sa budú považovať aj funkcionári právnických osôb, v ktorých má majoritnú účasť štát. Ako viete, doteraz to boli iba funkcionári, ktorí boli v 100-percentných spoločnostiach v majetku štátu. Ústavný zákon zaraďuje tiež medzi verejných funkcionárov aj ďalších funkcionárov menovaných a odvolávaných prezidentom Slovenskej republiky, vládou Slovenskej republiky, ako aj Národnou radou, aby v budúcnosti nebolo treba pri vzniku novej funkcie vždy novelizovať ústavný zákon, čo, ako viete, nie je jednoduché. Ďalej sú to spresnenia ustanovení upravujúcich nezlučiteľnosť niektorých funkcií, zamestnaní a samozrejme aj činností. Teda dochádza k sprehľadneniu cestou legislatívno-technických zmien doterajších ustanovení ústavného zákona tak, aby z neho bol zrejmý všeobecný zákon podnikania pre verejných funkcionárov s výnimkou starostov obcí, ďalej poslancov mestských zastupiteľstiev, vrátane poslancov mestských častí v Bratislave a v Košiciach, ako aj poslancov zastupiteľstiev vyšších územných celkov. Súčasne sa zavádza zákaz podnikania aj u primátorov miest, ktorí sa navrhujú spolu s predsedami vyšších územných celkov zaradiť do pôsobnosti, na rozdiel od doterajšieho stavu, Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre nezlučiteľnosť funkcií, keďže z titulu svojich funkcií tiež pracujú s majetkom veľkej hodnoty. 	Naviac pri výnimke v rámci zastupovania štátu, obce a vyšších územných celkov v orgánoch právnických osôb s majetkovou účasťou štátu, obce a VÚC títo verejní funkcionári nesmú poberať finančnú odmenu okrem preukázaných výdavkov na výkon funkcie. Je to vlastne, zavádzame nový inštitút refundácie. Ďalej spresnenie ustanovení o oznámení verejných funkcionárov o potencionálnom konflikte záujmov. Takže uvádza sa v návrhu, komu sa takéto oznámenie podľa čl. VI podáva a kedy. Ďalej úprava ustanovení ústavného zákona o podávaní majetkových oznámení a postzamestnaneckých oznámení. Upravuje sa tu forma podávania oznámení cestou novozavedených tlačív pre všetky orgány, ktorými sú verejní funkcionári povinní takéto oznámenia podávať. Tieto oznámenia sú v návrhu ústavného zákona. V súčasnosti verejní funkcionári podávajú oznámenia dotknutým orgánom na rôznych tlačivách, ktoré nemajú žiadny právny základ, a preto je potrebné zjednotiť formu ich podávania. Ďalej, čo je dosť dôležité, mení sa dátum podania oznámenia z 31. marca na 30. apríl, a to z dôvodu zosúladenia s termínom podávania daňových priznaní. Navrhované tlačivo sa tiež zosúlaďuje s požiadavkami na ochranu osobných údajov, ono už spomínané GPDR. Ďalej s požiadavkami GRECO sa stanovuje obsah takéhoto tlačiva a zavádza sa povinnosť oznamovať v ňom prijaté dary do určitej hodnoty, ako aj užívanie nehnuteľnej veci, ako aj hnuteľnej veci od určitej hodnoty a po istú dobu, ktoré sú určené v ústavnom zákone. Stanovuje sa ďalej postup pri začatí konania pri nedostatočnom vysvetlení verejného funkcionára, čo reprezentuje nový inštitút kontroly pre orgány verejného záujmu. Stanovuje sa mechanizmus elektronizácie oznámení, ako aj postup pri ich zverejňovaní. No a cestou viacerých legislatívno-technických zmien sa spresňujú aj doterajšie nejednoznačné ustanovenia v tejto oblasti. Ďalej sa navrhovatelia usilujú o úpravu procesných ustanovení ústavného zákona pri konaniach o konflikte záujmov. Predovšetkým sa v tomto subgeneris konaní vytvára možnosť subsidiárne využiť ustanovenie zákona o správnom konaní, čím sa vlastne umožní konajúcemu orgánu lepšie zistiť skutkový stav s tým, že môže využívať príslušné ustanovenia zákona o rokovacom poriadku. Zavádza sa nová poriadková lehota pre prijatie rozhodnutia v konaní, rieši sa otázka opakovaného porušenia ústavného zákona a spresňuje sa postup pri strate funkcie verejného funkcionára a precizuje sa postup pri opakovanom uložení pokuty. Spresňuje sa tiež postup pri zastavení konania ex lege a pri ukladaní opakovaných sankcií. No a ešte v tejto súvislosti sa precizuje aj procesný postup Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre nezlučiteľnosť funkcií a Národnej rady Slovenskej republiky ako pléna pri schvaľovaní rozhodnutia Výboru Národnej rady pre nezlučiteľnosť funkcií o strate verejnej funkcie poslanca Národnej rady Slovenskej republiky. Ďalej sa ešte stanovuje nová sankcia v prípade, že orgány verejnej moci a ďalšie osoby neposkytujú konajúcemu orgánu potrebnú súčinnosť. Navrhuje sa nanovo výklad pojmu majetkový prírastok verejného funkcionára. Rieši sa tiež celý rad ďalších legislatívno-technických zmien vyplývajúcich z iných nových vecných riešení. No a ešte dôležitá poznámka snáď k záveru. Pokiaľ ide o navrhovanú účinnosť, samozrejme text tohto znenia bude treba upraviť a v prípade, že návrh získa vašu podporu, sú možné dve riešenia. Jednak účinnosť od 1. mája s tým, že doterajší verejní funkcionári podajú majetkové oznámenia k 31. marcu podľa doterajšieho ústavného zákona, alebo účinnosť od 1. januára 2020. Túto otázku bude treba vyriešiť na základe atmosféry pri rokovaní, ktorá bude v Národnej rade v druhom čítaní. Takže na záver mi dovoľte, vážené kolegyne, kolegovia, aby som vás požiadal o podporu tohto návrhu. Chcem deklarovať, že navrhovatelia sú pripravení na otvorenú a konštruktívnu diskusiu zahŕňajúcu celú sféru pôsobnosti tohto ústavného zákona. A tiež vám ďakujem za trpezlivosť, že ste si ma vypočuli. Pán podpredseda, skončil som.