Gy. Juhász, poslanec: (2009-04-16):
Už predchádzajúce vlády začali pracovať na novelizácii tohto zákona, ale ministerstvo výstavby ako predkladateľ sa až teraz dostal do takej fázy prípravy tohto zákona, že ho predložil Národnej rade Slovenskej republiky na schválenie ako komplexný návrh. Predchádzalo tomu veľa rokovaní s profesijnými organizáciami, so ZMOS-om a schvaľovanie na jednotlivých legislatívnych stupňoch. Máme tu komplexný návrh zákona, ale predsa sú tu určité pripomienky, s ktorými sa predkladateľ bude musieť vysporiadať a do druhého čítania predložiť také pozmeňujúce návrhy, ktoré tento návrh zákona vylepšia a pomôžu aj aplikačnej praxi. Najprv by som chcel diskutovať o niektorých návrhoch ZMOS-u. ZMOS vo svojom stanovisku z Rady ZMOS zo dňa 18. 3. 2009 z uznesenia č. 183 uviedol nasledujúce zásadné požiadavky, ktorými by sa bolo treba zaoberať a prosím predkladateľa, aby sa aspoň k niektorým týmto pripomienkam vyjadril. ZMOS požaduje zapracovať do návrhu zákona nasledovné zásadné požiadavky. Niektoré by som uviedol, čiže odstránenie príloh č. 3 a č. 4 z návrhu zákona a ich nahradenie kategorizáciou stavieb. Ďalšou pripomienkou alebo požiadavkou je vyžadovať hranicu pre povinnú autorizáciu projektantov nad 50 m2 podľa návrhu ZMOS k úprave kategorizácie stavieb a takisto stanoviť aj hranicu pre ohlasovanie stavieb nad 50 m2, ako to vyplýva z kategorizácie stavieb v návrhu ZMOS. Navrhujú tiež odstránenie inštitútu audítora stavby a zavedenie spravodlivejšieho mechanizmu stanovovania poplatkov. ZMOS vypracoval k týmto jednotlivým požiadavkám aj podrobnejšie vysvetlenie, ktoré tu nebudem uvádzať, ale bude asi doručené poslancom pred druhým čítaním. Ale musím podotknúť, že väčšina vychádza z aplikačnej praxe a má aj racionálne zdôvodnenie. Je potrebné povedať, že zásadné pripomienky ZMOS podľa ich názoru umožňujú zaviesť až dvojnásobné zvýšenie plošného limitu stavby pre ohlásenie stavby zo súčasných 25 m2 na 50 m2. Ich návrh však pozostáva realisticky pri zachovaní kontrolných mechanizmov na tejto úrovni a mne neprechádza do úplnej liberalizácie tohto limitu. Toľko k stanovisku ZMOS. Aj na komisii pre stavebníctvo a regionálny rozvoj pri výbore pre hospodársku politiku sme sa viackrát zaoberali touto novelou aj za účasti pána exministra Janušeka a na poslednom zasadnutí sa diskusia viedla hlavne o čiernych stavbách a pokutách. Viacerí prítomní poslanci vyslovili názor na sprísnenie pokút hlavne v tom duchu, že by pokuty bolo treba udeľovať z hodnoty stavieb, čím by sa tento proces stal priehľadnejším. Napríklad v Maďarsku sa výška pokút pre čierne stavby stanovuje na základe vyhlášky, kde sa stanovuje všeobecná hodnota budov a z toho sa potom počíta percentuálna výška pokút. Takéto riešenie by uľahčilo prácu aj starostom a primátorom, lebo momentálne je daná iba minimálna a maximálna výška pokuty, ale žiadne kritériá, na základe čoho sa má stanoviť výška pokuty. Bolo by žiaduce, aby sa prekladateľ zaoberal týmto problémom a do druhého čítania pripravil taký pozmeňujúci návrh, ktorý by tieto pripomienky zohľadnil. Tento komplexný návrh zákona považujeme za potrebný, ale vyžaduje si ešte určité úpravy, aby bol prínosom pre prax a aby sa zlepšila aj vykonateľnosť tejto právnej normy. Preto vyzývam predkladateľa, aby sa týmito vyslovenými námetmi do druhého čítania zaoberal. Ďakujem pekne za pozornosť.