Burian, Jozef, poslanec NR SR (2011-12-08):
Ďakujem. Vážený pán predsedajúci a vážené kolegyne, kolegovia, dovoľte, aby som tiež vystúpil k tomuto návrhu zákona ako človek, ktorý sa tiež podieľal na časti prípravy tohto zákona, ale myslím si, že troška po tých, nazvem to, oslavnejších diskusných príspevkoch, skúsim teda aj tú realitu, trošku oboznámiť teda ctené auditórium. Tak po prvé, treba povedať, že tento projekt je ambiciózny a bolo to už spomínané, že sme jednou z prvých krajín v rámci Európskej únie a eurozóny, ktorí prijímame takýto zákon. Tento zákon je ambicióznejší ako to, čo bude navrhovať, alebo to, čo je v príprave, Európska komisia. Čiže je dôležité povedať, a myslím, že tu už bolo aj definované, že vychádzame z konceptu verejného dlhu, teda čistého verejného dlhu, nie z konceptu deficitov a z konceptu teda cyklických vplyvov na verejný dlh. Takže to je veľmi dôležité. A myslím si, že dáva berný obraz o tom, akým spôsobom alebo ako bude vyzerať budúci vývoj alebo budúcnosť Slovenskej republiky. Druhý pohľad je dôležitý preto, a myslím, že to už kolega Tóno Marcinčin naznačil, že budeme sa tu stretávať s novými pojmami a s novým, by som povedal, pohľadom na to, že nielen prijmeme ambiciózny projekt ústavného zákona, ale budeme ho musieť aj dodržiavať. A z toho vyplývajú určité konzekvencie. To prvé povedzme, že budeme sa stretávať s novými pojmami, ako je štrukturálne primárne saldo, ktoré hovorí o vplyve hospodárenia štátnych podnikov, čiže nebudeme sa baviť len o štátnom rozpočte, ale aj o vplyve hospodárenia štátnych podnikov, ktoré patria priamo teda pod štát a pod jeho správu. Budeme hovoriť o koncepte čistého bohatstva, ako súčtu vplyvu alebo súčtu vlastných imaní hospodárenia štátnych podnikov, Národnej banky Slovenska a tak ďalej. Budeme sa baviť o implicitných záväzkoch, ktoré, mimochodom, sú veľmi dôležité a bude veľmi, veľmi dôležité, ako Fiškálna rada bude pripravovať a, pardon, rada, pre túto, rada pre túto rozpočtovú zodpovednosť, ako bude pripravovať tento koncept implicitných dlhov. To bude veľmi dôležité. A myslím si, že aj v tej pracovnej skupine sme mali dlhé diskusie o tom, akým spôsobom to do budúcna bude vyzerať. Hovoríme, že to bude prvýkrát vôbec v dejinách Slovenskej republiky, že takýto koncept sa bude pripravovať a bude veľmi dôležité, ako bude tá štartovacia plocha, ako tu bude ten nulový stav, lebo od toho sa budeme ďalej odvíjať. Je to veľmi dôležité aj preto, lebo toto je ústavný zákon, a do budúcna nevie nikto preindikovať, akým spôsobom sa budú chovať politické strany, ako bude vyhovovať, ako nebude vyhovovať v určitej chvíli povedzme nastavenie týchto parametrov. Čiže ja upozorňujem na to, že je to veľmi, veľmi striktné a dôležité, ako sa nastavia počiatočné alebo počiatočný stav, alebo ten nulový stav. Hovoríme o tom, že bude tu konsolidácia výkazníctva, konsolidácia výkazníctva, ktorú sme postavili na úroveň vplyvu, teda v tých podnikoch, v dvadsaťpercentnej podobe, teda tam, kde má štát dvadsaťpercentnú účasť, prípadne tam, kde má účasť, nepriamu účasť, dvadsaťpercentnú, prípadne tam, kde majú účasť verejný sektor, teda samosprávy. Chcem upozorniť aj na to, že, a v tomto kontexte, že síce hovoríme o tom, že premiérka bude mať dva materiály, ktoré budú dôležité pre ňu, ten prvý bude štátny rozpočet a druhý bude táto, tento ústavný zákon o rozpočtovej zodpovednosti. Ale treba povedať, že zákon o štátnom rozpočte hovorí o tom, že budeme zvyšovať dlh na 47,5 %, ak neurobíme nič iné. A keď niekto bude mať ten záujem a pozrie sa do tohto štátneho rozpočtu, že východiská štátneho rozpočtu alebo teda odhady, makroekonomické odhady nesedia s tým, čo sa dalo do roku 2013, 2014, nehovoriac o tom, že ak sa nič neurobí, tak budeme mať deficit, bude sa pohybovať už vysoko nad úroveň päťdesiatich percent. Čiže ja len dávam do pozornosti, že budeme prijímať ústavný zákon, ktorý bude hovoriť o tom, že jednoducho tá zodpovednosť je nielen o tom, či sú predčasné, alebo iné voľby, ale o tom, aby jednoducho ten pohľad na tie verejné financie bol zodpovedný v čase, keď to riešim. A myslím si, že nie som celkom stotožnený s tým, že to riešenie tých dvoch strán, o ktorých hovoríme, štátny rozpočet verzus ústavná zodpovednosť, je v rovnakej miere zodpovednosti. Takže ja dúfam, že toto nebude sa opakovať do budúcna a tým pádom nebude možno práve takýmto spôsobom nekvalitne postavené, alebo nie na jednej úrovni postavené obidva materiály. Čo sa týka toho, s čím vystúpil aj pán poslanec Petrák, myslím si, že tá diskusia je presne o tom, čo bolo aj vo výbore pre financie a rozpočet, kde bola diskusia práve s vyššími územnými celkami a ZMOS-om práve o tom, akým spôsobom to chápali tieto samosprávy. Oni to chápali ako riešenie ich problémov, ktoré, bohužiaľ, tento zákon nerieši. Tento zákon rieši iba v podstate stav, ako miest, sa to nachádza. A ja súhlasím s tým, že je tam veľa problémov, ale faktom je, že tento ústavný zákon nemôže riešiť tieto problémy. Ale myslím si na druhej strane, že práve samosprávy majú jednu vážnu výhodu, a myslím, že to je v tom čl. 6 a myslím, že je to v bode 2, kde sa hovorí o tom, že nové kompetencie, ktoré budú prevádzané na samosprávy, musia byť aj s náležitým finančným ocenením. Je to síce veľmi diskutabilné, ak sa budú meniť percentá podielu teda týchto daní, ak sa pôjde na mix daní, takže potom je to vlastne veľmi diskutabilné, ale je tam jedna vážna záruka, o ktorej, alebo ktorá sa určitým spôsobom nie celkom dodržala v minulom období. Čiže myslím si, že aj pre nich toto bolo veľmi dôležité. A bolo aj veľmi dôležité to, že sa tam našiel konsenzus pri tom kvázi hľadaní riešenia pre povedzme problém 60-percentného zadlženia konkrétnej samosprávnej entity, kde by teda museli nastať určité, ja neviem, nazvem to referendové a iné náležitosti. Myslím, že sa nám našiel veľmi slušný kompromis. A myslím, že pre samosprávy je to dobrá štartovacia plocha. Ešte raz ďakujem pekne za pozornosť a dúfam, že tento zákon prispeje k lepšiemu fungovaniu hospodárenia na Slovensku. Ďakujem pekne za pozornosť.