S. Kahanec, poslanec: (2007-12-06):
V úvode by som chcel nadviazať na dôvodovú správu, ktorá  hovorí o tom, čo je vlastne zámerom celého tohto zákona, celej tejto myšlienky, ktorá je potrebná pre urýchlené dobudovanie. Zámerom je teda vytvoriť podmienky na urýchlenie výstavby nedobudovaných vybraných úsekov diaľnice D1 a rýchlostnej komunikácie R1 medzi Žilinou - Košicami Nitrou - Tekovskými Nemcami s využitím PPP projektov. Samozrejme, tam sú určené aj vyčlenené spomínané úseky a tieto úseky v celkovej dĺžke na rýchlostnej komunikácii R1 sú uvádzané v celkovej dĺžke 151 km. Kladne sa k tomu, samozrejme, vyjadrila vláda a schválila tento postup vybudovania cestnej infraštruktúry cez PPP projekty. Vytvorenie týchto podmienok je určite dobrým zámerom, teda urýchliť výstavbu diaľnic a rýchlostných komunikácií. Z hľadiska žiaducej potreby dobudovať túto cestnú infraštruktúru sa požiadavka urgentne prejavuje zvlášť na východe Slovenska, kde realizácia dobudovania cestnej siete je často podmieňujúcou prekážkou pri budovaní priemyselných parkov, prekážkou pri potencionálnom záujme investorov, ale aj pre intenzívnejší rozmach cestovného ruchu, v záujmoch turistickej destinácie, či pri rozvoji obchodu a najmä služieb v špeciálnej sfére. Preto by bolo pre východ žiaduce čo najskoršie dobudovanie nielen spomínaných úsekov, teda spomínaných úsekov, či už je to Hričovské Podhradie, Ivanchova, Jánovce, Jablonov, Fričovce, Svinia, ale najmä napríklad ďalších diaľničných úsekov súvisiacich s budovaním diaľničnej siete, ale aj obchvatových komunikácií, rýchlostných komunikácií napríklad mesta Prešov alebo dobudovania prepojenia spojenie cez sever – juh, ktoré by vlastne dali lepšiu perspektívu pre Prešov, Košice a prepojenie na Poľsko a Maďarsko. Je na škodu, že v pohľade na koncesné cesty, teda cesty s využitím PPP projektov, sa rozchádzajú postoje dvoch zásadných rezortov, teda ministerstva dopravy a ministerstva financií vo vzťahu  k únosnému objemu výstavby na tieto projekty. Možno už dospeli k dohode, zatiaľ som registroval len tie rozdielne názory na celkový objem týchto ciest. No a, samozrejme, je na škodu aj tá „príprava“ realizácie PPP projektov cez mediálne výstupy rôznych predstaviteľov. Už tu boli spomínané niektoré výroky, ale myslím si, že zmena postoja predovšetkým pána premiéra v tejto oblasti budovania PPP projektov bola úplne zrejmá, a tak ako predtým to bola tvrdá kritika na využitie súkromných zdrojov dobudovania ciest, tak teraz je to zrazu možné. Nie je to najlepší spôsob pre budovanie takých podmienok istoty a podmienok korektných vzťahov medzi dodávateľmi, medzi investormi, medzi tými, ktorí sú zainteresovaní pri celom tomto hľadaní riešenia. A nie je to určite riešenie jednoduché. Takže, ak by bol seriózny záujem pre dobudovanie tejto cestnej infraštruktúry, tak sa musí aj otvorene povedať, že PPP projekty sú na jednej strane aj rizikom, ale dávajú šancu na rýchlejšie dobudovanie. Keď sa pozrieme ďalej v rámci toho, čo uvádza dôvodová správa, spomína poplatky. Pozrel som si v osobitnej časti komentár k článku 2 k bodu 3, 4 a k článku 3 bodu 1. Spomína sa tam, že sa má  zabezpečiť výber poplatkov podľa zákona 25/2007 Z. z. o elektronickom výbere mýta a, že tieto poplatky budú vybrané diaľničnou spoločnosťou za koncesné cesty a budú príjmom štátneho rozpočtu a že teda by mali slúžiť na čiastočnú úhradu platieb koncesionárovi v zmysle koncesných zmlúv uzavretých medzi štátom a koncesionárom, ktorý príslušný úsek koncesných ciest vybuduje. A potom je tam uvedené, že cieľom zohľadnenia nevyhnutných, chcem zdôrazniť, nevyhnutných výdavkov, ktoré má diaľničná spoločnosť v súvislosti s výberom mýta na koncesných cestách, je dosiahnutie neutrálneho stavu, kedy diaľničná spoločnosť nedosahuje ani zisk, ani stratu. No takéto formulácie mi celkom nesedeli, lebo mi to pripomína problémy na vyšších územných celkoch, keď sa vykrývajú výkony vo verejnom záujme. Tie výkony vo verejnom záujme pre obslužnosť dopravy sú analogickým problémom, keď je potrebné vykryť tieto prostriedky zo zdrojov vyššieho územného celku a tiež by mali byť primeraným výdajom. Problém je však už s ich kontrolou. Či sú tieto výdaje oprávnené alebo neoprávnené, keď sa tieto výdaje realizujú cez ďalšie eseročky, nie priamo cez dopravné podniky a podobne, potom už dochádza k tomu, že jedna vec je dobrá zmluva o zabezpečení týchto dopravných výkonov a druhé vec, ako tie ďalšie veci sú realizované. A to už nie je celkom také jednoduché, ako sa uvedie a navrhne. Preto ten pojem „nevyhnutný“, „neutrálneho stavu“ a „nedosahovať ani zisk, ani stratu“, mne sa zdá taký vágny a nejasne zadefinovaný. Aj preto by som si dovolil popýtať sa pána ministra, keby som mohol dostať odpoveď, či vlastne tá špecifikácia nevyhnutných výdavkov bude niekde presnejšie zadefinovaná, aby sa potom v budúcnosti nemohli tieto veci prekrúcať, že ktoré výdavky budú v podstate tie opodstatnené. No a ešte sa vrátim k PPP projektom naspäť. Tieto projekty, samozrejme, to nie sú projekty, ktoré teraz akože všetko zachránia a všetko vyriešia. Tak ako všetko v živote, dajú sa tieto PPP projekty využiť užitočne, že budú obe strany primerane a vzájomne spokojné, ale tiež môžu byť tieto projekty pripravené nedostatočne a nezodpovedne, a tiež to tu už bolo uvedené, že sa pripravujú vo veľmi hektickej atmosfére a vo veľmi krátkom čase a to môže spôsobiť ďalšie problémy do budúcnosti. A keď chceme povedať takisto zodpovedne a korektne, tak aj sám život nám dáva za pravdu, že boli realizované dobré PPP projekty a myslím, že to je celkom dobrý zámer nielen v oblasti dopravy, ale aj pri iných projektoch v rámci našich zdrojov, ale aj pri zdrojoch z Európskej únie. Ale život takisto dáva za pravdu aj iné a dáva za pravdu, že treba brať pri týchto projektoch aj vážnu výstrahu. Jednak riziko možného oveľa drahšieho preplatenia, tak ako už dokonca to bolo pred rokmi vyčítané, že tieto projekty sú oveľa, oveľa drahšie. Tak tu by som sa chcel spýtať ako druhú otázku. Aké predpokladajú pri tejto realizácii väčšie, teda aké väčšie náklady predpokladajú pri tejto realizácii na rezorte dopravy v rámci tých 151 kilometrov? Takže na záver už len môžem povedať, že by sme si určite všetci priali, aby tieto cesty boli dobudované čím skôr a čím rýchlejšie a zvlášť by sme si to priali my, ktorí sme z východu, lebo človek, keď cestuje, tak registruje, ako sa cestuje po Považskú Bystricu a registruje, ako sa cestuje ďalej. A nie je to len o tom, či cestujeme po dobrej ceste, ale je to aj o tom, že po dobrej ceste k nám môžu prísť aj ďalšie zdroje pre rozvoj, môžu k nám prísť aj tí, ktorí budú mať záujem navštíviť naše Slovensko a po dobrých cestách môžeme nakoniec dospieť aj k dobrým vzťahom navzájom. Takže poprosím, pán minister, keby ste mohli upresniť tieto odpovede. Ďakujem pekne.