B. Bugár, podpredseda NR SR: (2002-06-18):
P. Kanis, poslanec: Vážený pán predsedajúci, vážený pán minister, vážené kolegyne, kolegovia, plne súhlasím so slovami, ktoré tu predniesol pán minister, že proces aproximácie práva postupuje ďalej aj v oblasti dane z pridanej hodnoty. Ja by som sa chcel vyjadriť k problému, ktorý je záležitosťou suverénneho rozhodovania Slovenskej republiky a nespadá pod proces aproximácie, a to je otázka dane z pridanej hodnoty v súvislosti s právnou úpravou prevádzkovania lotérií a iných podobných hier. Už v jednom z predchádzajúcich bodov, ktoré sa týkali zákona o lotériách, pán minister predkladal vládny návrh novely zákona, kde však treba pripomenúť to, že došlo k postupu, ktorý nie je celkom korektný z hľadiska koncepcie prevádzkovania lotérií. Došlo k tomu, že najskôr v zákone o dani z pridanej hodnoty sa postúpilo od koncepcie charakteristiky prevádzkovania lotérií k prevádzkovateľovi, tam sa zmenili podmienky zdaňovania účastníkov prevádzkovania lotérií, kým v zákone o lotériách bola definícia prevádzkovania lotérií, tak v zákone o DPH sa nanovo definovala cez prevádzkovateľa, a keďže nielenže to bolo nekorektné, ale bolo to aj v rozpore s obsahom zákona o lotériách, tak pozmeňujúcim návrhom, ktorý prednášal pán minister, sa vlastne spätne vracalo do zákona o lotériách iné chápanie tohto procesu. Táto koncepčná zmena, o ktorú sa veľa sporili odborníci z ministerstva financií a tí, ktorí boli prevádzkovateľmi, sa teda vyriešila vlastne takým obchvatom, povedal by som, a až následne, až dodatočne, po istých problémoch vôbec, kto je platiteľom DPH a aká daň sa má platiť, či 10-percentná alebo 23-perecntná. Ministerstvo financií, aby malo v súlade obidva zákony, tak vlastne až teraz prináša novelu zákona o lotériách, čím sa istým spôsobom napráva to, čo sa stalo v zákone o dani z pridanej hodnoty. Čo sa týka dane z pridanej hodnoty v oblasti prevádzkovania lotérií, treba povedať, že posledná novela zákona o DPH, ktorá zmenila znenie § 34, spôsobila výraznú zmenu v tomto procese s dôsledkami, ktoré aj z hľadiska tvorby zákonov nie sú celkom korektné. Pretože až do zmienenej novely sa podľa platných slovenských zákonov o prevádzkovaní lotérií služby poskytované inými osobami pre prevádzkovateľa v rámci prevádzkovanej lotérie považovali za prevádzkovanie lotérií a boli oslobodené od DPH. Touto zmenou formulácie § 34 tým, že sa do textu dostalo iba to, že sú oslobodené od dane iba osoby, ktoré majú povolenie, v tomto prípade to povolenie, ak zoberieme tie najširšie hrané lotérie a hry, tak je Tipos, jedine Tipos je tou spoločnosťou, takže vlastne to, čo sa prijalo v § 34 potom dopadlo v podstate iba na tri spoločnosti, ktoré sú mandatármi Tiposu, a to na Slovenskú poštu, š. p., Kasinvest, s. r. o., a Športka plus, a. s. Všetci ostatní mandatári, ktorí pôsobia v tejto oblasti, ich odmeny, ktoré tvoria 10 % z celkových tržieb, vlastne nie sú platiteľmi DPH alebo ich príjem nepresahuje 750 000 za tri mesiace. Čiže celá novela, ktorá sa uskutočnila v § 34, v prípade lotérií sa dotkla iba troch týchto právnických osôb. Pritom chcel by som upozorniť, pán minister, na to, že ak argumentuje niekto z ministerstva financií tým, že odmena za činnosti, ktoré sú v mandátnej zmluve uvedené, to je 10 % z celkových tržieb, že akoby v tejto odmene, ak sa má počítať akoby aj DPH, tak je to dosť násilná interpretácia, pretože táto odmena bola určená v prostredí, v ktorom tieto spoločnosti neplatili DPH. Boli oslobodené od dane. To znamená, ak sa úplne kvalitatívne zmení prostredie, ktoré vymedzuje platiteľov DPH, tak potom jednoducho nemožno si pomôcť iba zákonom o cenách, ale treba vidieť tú otázku v širších súvislostiach aj preto, že Tipos ako monopolný subjekt v podstate práve cez týchto troch, cez tieto tri právnické osoby, ktoré som spomenul, má vlastne zabezpečené pomerne vysoké tržby, ktoré sú potom odvádzané štátu a ktoré sú potom ďalej prerozdeľované. Treba povedať, že takáto zmena daňového prostredia, to že sa z neplatiteľa dane stane platiteľ dane, sa týka niektorých týchto spoločností tak, že jednoducho majú problémy, aby hospodárili bez straty. Ba naopak, prepočítanie podľa štatisticky vyhodnotených tržieb, aké boli dosiaľ, znamená, že napríklad spoločnosť Kasinvest, ak bude fungovať v tomto režime, bude sústavne produkovať každý týždeň svoju stratu. No potom sa nemožno čudovať, že takáto spoločnosť jednoducho musí zanechať také podnikanie, v ktorom jednoducho produkuje svoju stratu, a treba povedať, že tým je potom ohrozený príjem pre štát vo výške 150 mil. Sk. Pretože 90 % všetkých tržieb ide vlastne pre štát, desať je tá odmena. Lenže tá odmena nie je iba pre spoločnosti, ktoré to robia, pretože v mandátnej zmluve Tiposom bolo vlastne určené, že z tejto odmeny polovicu musia dávať majiteľom príslušných priestorov, v ktorom tieto terminály sú. Ďalšia časť tejto odmeny je na ľudí, ktorí zabezpečujú v podstate, aby tieto platby neboli problémové. A to je veľmi riskantná oblasť, ak si Tipos predstavuje, že miesto týchto veľkých mandatárov budú stovky, dajmetomu, nejakých jednotlivcov, tak bude ohrozená istota štátnych príjmov z tejto oblasti. A treba otvorene povedať, že táto oblasť v podobe väčších právnických osôb práve zabezpečovala istotu a zamedzovala priestor mafii, pretože dnes nie je problém tieto spoločnosti a hry, ktoré oni prevádzkujú alebo spoluprevádzkujú, ale problém je množstvo čiernych rôznych hracích výherných prístrojov, ktoré nie sú vôbec kontrolované a ktoré, keby sme to odhadovali, tak tvoria takú veľkú časť úniku zdrojov, ktoré by mohol získať štát, že možno by si to zaslúžilo oveľa širšiu pozornosť. Nie je možno neznáme, že príjem z priemyslu hier je v Spojených štátoch amerických ďaleko väčší ako zo zbrojného priemyslu. A to už je čo povedať. Čiže je to oblasť, ktorá potrebuje aj isté precízne právne vyjadrenie. No a práve preto, že v dôsledku iste dobrých zámerov, pretože tá novelizácia § 34 sa uskutočnila preto, aby si mnohé právnické osoby, napríklad Telekomunikácie nenárokovali z tej všeobecnej definície v § 34, že ani oni nemusia byť platiteľmi DPH. Čiže ten úmysel ministerstva financií bol nepochybne správny, ale nakoniec ten reálny dopad je v podstate proti tým spoločnostiam, ktoré zabezpečujú stabilitu príjmu štátu. No dalo by sa skoro povedať, že mieril na líšku, trafil Elišku, v tomto prípade. Čiže, pán minister, napokon ja som informoval aj vás o tomto probléme, a myslím si že by bolo možné spoločne, možno výmenou názorov alebo ten pozmeňujúci návrh, ktorý dám, riešiť tento problém tak, aby nebola ohrozená stabilita príjmu štátu z tejto oblasti. Pretože je to zabehaný systém a ak by malo dôjsť k jeho zmene alebo ak by mandatár mal vypovedať túto zmluvu, samozrejme, podľa zákonných predpokladov a podmienok, tak bude trvať pomerne dlhý čas, aby opäť nejakým spôsobom zaujal niekto ten priestor, a myslím si, že práve v dnešnom stave verejných financií je to absolútne zbytočný krok, treba ho ošetriť v tejto novele. Preto si dovolím dať pozmeňujúce návrhy. Ešte aby som pripomenul, že celý tento problém platenia DPH je problémom práve preto, že Tipos nie je platiteľom DPH. Ak to porovnávam napríklad s českou Sazkou, tak česká Sazka je platiteľom DPH, a teda potom je možný aj odpočet DPH. V tomto prípade tí, ktorí sa stali platiteľmi DPH alebo hoci o tom ani daňové úrady, v podstate majú veľký problém určiť, kto je platiteľom DPH. Keby bol Tipos platiteľom DPH, tento problém po novelizácii § 34 nie je. Ale keďže Tipos nie je platiteľom DPH, jednoducho, títo prevádzkovatelia alebo spoluprevádzkovatelia sú vlastne v takejto situácii, že Tipos nie je platiteľom DPH, nemôžu to tam odpočítavať a samotní majitelia priestorov, v ktorých sa tieto hry uplatňujú, obyčajne nie sú platiteľmi DPH z titulu, že ich príjem neprevyšuje 750 000 za tri mesiace. Čiže v podstate ich podmienky finančného ocenenia odmeny sa zmenili takým spôsobom, že nie je to špekulácia, ale jednoducho im ide o prežitie. Napokon sú o tom štatistické dôkazy, že je to tak. Preto mi dovoľte, aby som práve pre túto, istým spôsobom iracionálnu situáciu, ktorá nastala, a ktorá sa nedomyslela práve pri texte § 34, aby som dal niektoré pozmeňujúce návrhy. Prvý pozmeňujúci návrh - súčasný text § 34 pod názvom prevádzkovanie lotérií a iných podobných hier označiť ako odsek 1. Doplniť § 34 o nový odsek 2 v tomto znení: „Od dane je oslobodené aj sprostredkovanie a zabezpečenie prevádzkovania lotérií alebo iných podobných hier, vykonávané pre osobu uvedenú v odseku 1,“ teda tá, čo má povolenie, „právnickou osobou na základe rozhodnutie Ministerstva financií Slovenskej republiky.“ Táto formulácia vyjadruje, že nie je tento obsah pre hociktorú právnickú osobu, ktorá sa podieľa v tomto priestore na prevádzkovaní, ale je to len pre tie, ktoré sú presne uvedené v príslušnom rozhodnutí ministerstva financií. Túto formuláciu som zvolil práve preto, aby sa neinterpretovala táto zmena ako nejaká lobystická záležitosť, ale ako vec, ktorá je naďalej v rukách ministerstva financií. Ministerstvo financií rozhodovalo o niektorých veciach, to znamená, ono keď rozhodovalo menovite o niekom, jednoducho malo svoju agendu, na základe čoho sa mohlo rozhodnúť, že sa dotyčná právnická osoba ocitla v tomto rozhodnutí. Myslím si, že táto formulácia vytvára aj podľa môjho názoru dobrú zákonnú úpravu aj pre ďalšie rozhodovanie o týchto veciach v budúcnosti. A chcel by som v tejto súvislosti upozorniť ešte, pán minister, že tento problém, o ktorom hovorím, vyskočí výrazne do popredia od 1. januára, ak sa stane Slovenská pošta platiteľom DPH. Slovenská pošta je vlastne najväčším, ďaleko najväčším mandatárom v tejto oblasti. To znamená, že podľa môjho názoru treba alebo vopred riešiť tento problém, napokon, je vecou, samozrejme, či sa to rozhodne alebo nerozhodne, to je len, ale predstava je o tom, že by aj Slovenská pošta mala byť platiteľom DPH, kde tento problém plne vyskočí, ak Slovenská pošta bude ako mandatár Tiposu ešte musieť platiť DPH bez toho, aby si ju mohla odpočítať. To si myslím, že je iracionálna situácia. Čiže toľko ako zdôvodnenie k tomu pozmeňujúcemu návrhu dva. No a napokon pozmeňujúci návrh tri, ktorý vychádza aj z toho, čo si Tipos teda predstavuje. Tipos by chcel rozšíriť svoje podnikanie v tejto oblasti, a preto aj pre platiteľov DPH, myslím si Sazka v Česku to má riešené podobným spôsobom a možno je to aj od nich odpozerané, že vlastne určovanie potom výšky DPH sa vypočítava podľa istého koeficientu, takže toto je istým spôsobom od Tiposu v podstate, alebo ich názor, ktorý bol vyslovený tým, aby sa doplnil v § 21 ods. 2, doplniť teda o nové písm. e) v tomto znení: „Zdaniteľné plnenia podľa § 34.“ To by teda potom znamenalo, že odpočet dane sa vypočítava aj na základe istého koeficientu a v menovateli koeficientu sa neuvádza, po a) úrok peňažných prostriedkov na účte v banke, ak platiteľ nie je bankou, po b) cena bez dane pri predaji podniku alebo jeho časti, po c) výnos z obchodovania na vlastný účet pri termínovaných obchodoch a opciách , ak platiteľ nie je bankou alebo obchodníkom s cennými papiermi, po d) cena, za ktorú bol obchodný podiel prevedený, a to nové písm. e), ktoré navrhujem, aby sa tam zaradilo, „zdaniteľné plnenia podľa § 34.“ To znamená, že potom ten odpočet sa bude vypočítavať aj v tejto oblasti pomocou koeficientu, ktorý je uvedený v § 21 zákona o DPH. Ďakujem za pozornosť.