A. Záborská, poslankyňa: (2002-07-12):
Predseda Národnej rady pridelil túto správu na prerokovanie Výboru Národnej rady pre obranu a bezpečnosť, výboru pre vzdelanie, vedu, mládež a šport, výboru pre zdravotníctvo a výbor pre zdravotníctvo určil ako výbor gestorský. Výbor pre obranu a bezpečnosť navrhol Národnej rade zobrať správu na vedomie. Výbor Národnej rady pre vzdelanie, vedu, mládež a šport odporučil Národnej rade vziať správu na vedomie a požiadať vládu Slovenskej republiky každoročne predkladať Národnej rade Súhrnnú správu o realizácii Národného programu boja proti drogám do roku 2003 s výhľadom do roku 2008 a návrhy na jeho aktualizáciu na príslušný rok podľa uznesenia Národnej rady. Výbor Národnej rady pre zdravotníctvo správu prerokoval a ako gestorský výbor odporučil prijať uznesenie takéhoto znenia: „A. Národná rada Slovenskej republiky berie na vedomie Súhrnnú správu o realizácii úloh Národného programu boja proti drogám za rok 2001 a aktualizáciu na rok 2002 a B. žiada vládu Slovenskej republiky a) zmeniť harmonogram a formu predkladania Súhrnnej správy o realizácii úloh Národného programu boja proti drogám podľa plnenia krátkodobých a dlhodobých cieľov, b) pripraviť legislatívnu úpravu na zmenu organizácie Rady Protidrogového fondu s cieľom zrovnoprávniť zástupcov štátneho a neštátneho sektora.“ Pán predseda, skončila som, môžete otvoriť rozpravu. Ďakujem pekne. J. Migaš, predseda NR SR: Ďakujem pekne, pani poslankyňa. Otváram rozpravu o tomto bode programu. Písomne sa neprihlásil nikto. Pýtam sa, kto sa do rozpravy hlási ústne? Nie je to tak. Vyhlasujem rozpravu o tomto bode programu za skončenú. Prerušujem rokovanie o tomto bode programu, budeme hlasovať o 11.00 hodine. Ďakujem pekne. Panie poslankyne, páni poslanci, budeme pokračovať ďalším bodom programu, ktorým je správa o stave vysielania v Slovenskej republike a o činnosti Rady pre vysielanie a retransmisiu za rok 2001 . Správu ste dostali ako tlač 1347 a spoločnú správu výborov ako tlač 1347a, ku ktorej máte pripojený aj návrh uznesenia Národnej rady. Prosím predsedu Rady pre vysielanie a retransmisiu pána Petra Kováča, aby správu uviedol. Nech sa páči. P. Kováč, predseda Rady pre vysielanie a retransmisiu: Ďakujem. Vážený pán predseda, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, uplynulý rok bol zhruba v desaťročnej histórii rady jedným z najzložitejších, a to z toho dôvodu, že v praxi sa začal aplikovať nový zákon o vysielaní a retransmisii č. 308 Z. z. Aj keď tento zákon plne harmonizuje slovenskú legislatívu s legislatívou Európskej únie, v pomerne krátkom čase vznikli úvahy o potrebe jeho novelizácie z dôvodu upresnenia niektorých paragrafov tohto zákona. Rada predložila svoju predstavu ministerstvu kultúry aj poslancom výboru pre kultúru a médiá. A napokon viete, že tohto roku Národná rada prijala aj čiastkovú malú novelu zákona, ktorá posilňuje postavenie rady. Táto, z nášho pohľadu, pozitívna zmena však určite nie je dostačujúca a ja predpokladám, že v budúcom roku, resp. najneskôr v roku 2004 bude musieť Národná rada pristúpiť k väčšej novelizácii tohto zákona, a to predovšetkým z toho dôvodu, že treba pripraviť legislatívne predpoklady na zavádzanie digitálnej pozemskej televízie, a aj z toho dôvodu, že momentálne prebieha revízia smernice Európskej komisie o televízii bez hraníc. Uplatňovanie zákona č. 308 znamenalo nárast činnosti rady vo všetkých oblastiach, a to hlavne preto, že vysielateľov zaviazal tento zákon predložiť celý rad potvrdení a dokumentov, na základe ktorých rada mohla prijímať uznesenia o súlade ich licencií, resp. registrácií s novým zákonom. Hlavne to je ten dôvod, prečo, ak ste si pozreli správu, sa počet rozhodnutí a uznesení rady v roku 2001 zvýšil oproti roku 2000 zhruba o dvojnásobok, bolo to presne 1 153 rozhodnutí. Dnes však môžem už s istým uspokojením konštatovať, že tento proces je takmer pri konci, pretože veľká väčšina vysielateľov a operátorov si svoju zákonnú povinnosť splnila, aj keď rada bola nútená v mnohých prípadoch na nich vyvinúť istý tlak prostredníctvom množstva upozornení a aj sankcií, teda pokút, aby sa tak stalo. Žiaľ, jedným z tých operátorov, ktorý si svoje zákonné povinnosti do dnešného času nesplnil, jeden z najväčších operátorov – spoločnosť UPC. Rada vedie proti tejto spoločnosti dve správne konania a v jednom prípade je to dokonca konanie o odňatí registrácie, ak si teda nesplnia povinnosti, ktoré im vyplývajú zo zákona. V oblasti rozhlasového vysielania oproti roku 2000 nenastali v uplynulom roku nejaké výraznejšie zmeny. Slovenský rozhlas si aj v roku, v ktorom si pripomenul 75. výročie vzniku rozhlasového vysielania na Slovensku, zachoval, ba dokonca aj zvýšil svoj kredit najdôveryhodnejšej slovenskej inštitúcie, za čo môže zrejme vďačiť svojej snahe o kvalitné spravodajstvo, o nestrannosť, o udržanie kvality vysielania a žánrovej pestrosti. Je to pozoruhodné, že Slovenský rozhlas si svoje postavenie zachováva aj v pomerne silnom konkurenčnom prostredí piatich silných multiregionálnych komerčných rozhlasových staníc, myslím tým Rádio O. K., Fun rádio, Rádio Twist, Rádio Expres a Rádio Lumen. Menšie regionálne a lokálne rádiá často zápasia s ekonomickými problémami, čo je dôvodom postupného procesu koncentrácie komerčného rozhlasového vysielania. To som vlastne na tejto pôde predpovedal už vlani, že tento proces bude pokračovať. Dôsledkom tohto procesu však môže byť do istej miery strata regionálnych a lokálnych prvkov z vysielania a istá unifikácia programových služieb. Aj z tohto dôvodu rada zatiaľ nepovoľuje a ja verím, že ani v budúcnosti nebude povoľovať také pokusy o vytvorenie programových sietí medzi jednotlivými držiteľmi licencií, ktoré svedčia skôr o snahe ovládnuť vysielanie ekonomicky slabšieho média silnejšími subjektmi. Snaha o spájanie sa zatiaľ prejavuje viacej pri predaji obchodných podielov jednotlivých spoločností alebo sieťami, ktoré vytvárajú niektoré mediálne agentúry. Na rozdiel od rozhlasového vysielania v oblasti televízneho vysielania v uplynulom roku prišlo k niekoľkým významným zmenám. Za najvýznamnejšiu považujem fakt, že v septembri uplynulého roku začala vysielať na slovenskom trhu prvá špecializovaná televízna stanica, ktorá sa zameriava iba na spravodajstvo, TA 3. Poskytuje najaktuálnejšie spravodajské informácie z domova i zo zahraničia vo väčšine káblových rozvodov na Slovensku, v sieti UPC v Čechách a prostredníctvom digitálneho vysielania je dostupná v rámci celej Európy. Táto televízia si za svoj cieľ dala poskytovať objektívne a neskreslené fakty, vylúčiť skrytú podporu akejkoľvek politickej strany, xenofóbiu, rasovú neznášanlivosť, samoúčelné bulvárne informácie i šokujúce zábery z násilných trestných činov alebo nehôd. Rada vykonala programovú analýzu tohto vysielania a z nej vyšlo, že TA 3 sa darí pomerne solídne plniť svoje programové zábery. Osobne sa nazdávam, že v tejto chvíli možno si ani nevieme celkom doceniť, aký význam môže mať takéto vysielanie pre kultiváciu vnímania spoločenských pohybov, politiky, kultúrneho života na Slovensku. Samozrejme, predpokladom na to, aby TA 3 svoj pozitívny prínos na slovenskom mediálnom trhu mohla ďalej rozvíjať, je to, či prežije na pomerne chudobnom slovenskom reklamnom trhu. Ako snahu o isté vyváženie tohto trhu sa dá chápať aj rozhodnutie rady prideliť vo výberovom konaní uvoľnený 50. kanál v Bratislave a 52. kanál v Žiline spoločnosti Mc TV z Košíc, ktorý previedla svoj 70-percentný obchodný podiel na spoločnosť Česká produkční invest, a. s., Praha zmluvne prepojenú na českú komerčnú stanicu TV Nova. Spoločnosť Mc TV vysiela od 1. marca tohto roku svoju televíznu programovú službu pod názvom JOJ. Zástupcovia spoločnosti deklarovali pred radou svoj zámer prehodnotiť programovú skladbu vtedajšej televízie Global, skvalitniť ju o filmy, ku ktorým majú zabezpečené autorské práva na území Slovenskej republiky, pokračovať v pomerne zaujímavom, kvalitnom a nestrannom spravodajstve Globalu obohatenom o spoluprácu s niektorými lokálnymi a regionálnymi slovenskými televíziami a investovať do pôvodnej slovenskej tvorby. I keď hodnotiť, ako sa tieto deklarované zámery zatiaľ realizujú, nie je predmetom tejto správy, môžem hádam povedať, že tieto ciele JOJ zatiaľ nesplnila a jej program s malými výnimkami tvoria staršie programy z produkcie TV Nova a rovnako staršia americká produkcia. Preto program oslovil zrejme najmä tých divákov, ktorí dovtedy nemali možnosť sledovať vysielanie TV Nova. Ďalšie avízované programové zmeny ohlasuje táto spoločnosť až na jeseň tohto roku, a preto sa nazdávam, že divácky najúspešnejšia slovenská komerčná stanica TV Markíza sa nemusí príliš obávať o konkurenciu. V roku 2001 sa ukončili dlhotrvajúce spory medzi spoločníkmi držiteľa licencie Markíza Slovakia, spol. s r. o., Blatné, výsledkom čoho je, že dnes sú vlastnícke pomery v tejto spoločnosti urovnané a transparentné. Samotná programová služba si v roku 2001 udržala pomerne vysoké percento európskych akvizičných titulov, vysoký podiel seriálovej tvorby. Myslím si, že hodnotná je hlavne občianska publicistika TV Markíza. Z vysielania sa aj odstránili niektoré nedostatky v oblasti označovania reklám a sponzoringu. Ale najkontroverznejším prvkom programu TV Markíza je spravodajstvo a niektoré publicistické, resp. zábavné programy. Súvisí to so vznikom politickej strany ANO a s jej nepriehľadnuteľnou favorizáciou vo všetkých žánroch vlastnej tvorby televíznej spoločnosti. Náš monitoring túto tendenciu opakovane preukázal a rada musela prikročiť už aj v uplynulom roku, aj v tomto roku k niekoľkým sankciám voči TV Markíza. Vo vysielaní verejnoprávnej STV sme nezaznamenali podstatnejšie zmeny. Vonkajším znakom dlhotrvajúcej ekonomickej a dnes si myslím, že už nielen ekonomickej krízy, je napríklad neúnosne vysoká reprízovanosť, ktorá na prvom programovom okruhu stúpla až na 53 % v uplynulom roku. STV sa v roku 2001 rozhodla pretrvávajúce ekonomické problémy riešiť realizáciou systémových zmien vo svojich štruktúrach, ktoré by mali byť východiskom na riešenie týchto problémov, na naplnenie poslania verejnoprávnej televízie s konečným efektom pozitívnej akceptácie vysielania divákmi. Do akej miery bude tento pokus STV o vnútornú transformáciu efektívny, budeme môcť posúdiť možno aj z väčšieho odstupu, ale z nášho pohľadu táto vnútorná reforma zatiaľ viditeľné výsledky nepriniesla. Dnes môžeme, žiaľ, konštatovať, že najväčším problémom nášho mediálneho systému v súčasnosti je verejnoprávny sektor ako taký. Som presvedčený, že v možnostiach manažmentov verejnoprávnych inštitúcií je vyriešiť iba menšiu časť ich problémov. Systémové riešenie ich postavenia a financovania je čoraz väčšou nevyhnutnosťou, pretože v čase prebiehajúcej globalizácie a komercionalizácie by práve verejnoprávny sektor mohol a myslím si, že aj mal vytvoriť kultúrnu alternatívu programom charakteristickým pre komerčné a bulvárne médiá. Definícia verejnej služby, z nej vychádzajúce prijatie zákonov o verejnoprávnych médiách, nový zákon o koncesionárskych poplatkoch, prípadne zavedenie prehľadného grantového systému na podporu domácej tvorby sú úlohy, podľa môjho názoru, nesmierne naliehavé, napríklad aj v súvislosti s chystanou transformáciou Rádiokomunikácií. Nazdávam sa, že oblasť mediálnej politiky, múdry a zodpovedný prístup k nej by mali byť prioritou aj novej vlády a nového parlamentu, pretože podcenenie tohto sektora môže viesť k veľmi ťažko vyčísliteľným a kvantifikovateľným stratám, pretože ide o oblasť, ktorá sa veľmi ťažko vyčísľuje, ide o oblasť kultúry. Jednotlivé oblasti činnosti rady sú, myslím si, že dosť podrobne opísané v správe, ktorú máte k dispozícii, takže nebudem vás zdržiavať. Chcel by som iba upriamiť vašu pozornosť na činnosť rady v oblasti ochrany maloletých pred nevhodnými obsahmi, ďalej na skutočnosť, že na základe uznesenia vlády z uplynulého roka vznikla skupina pre digitálne vysielanie, ktorá pracuje pri rade a ona má za úlohu do konca tohto roka predložiť vláde návrh ďalšieho postupu pri zavádzaní digitálneho vysielania na Slovensku. Je to úloha opäť nesmierne dôležitá, lebo Slovensko je v tejto oblasti v dosť značnom omeškaní aj so susednými štátmi. Jednou z najvýznamnejších úloh rady, ktorá je zvlášť ostro sledovaná verejnosťou aj samotnými politikmi, je dohľad rady nad dodržiavaním volebných zákonov. V uplynulom roku prebehli voľby do samosprávnych krajov. Viete dobre, že zákon 303 neriešil problematiku volebnej kampane v elektronických médiách, napriek tejto legislatívne nie najšťastnejšej a čiastočne neprehľadnej situácii došlo iba k nie mnohým porušeniam zákona č. 308. Takže na záver mi dovoľte vyjadriť presvedčenie, možno trochu naivné, že blížiaca sa volebná kampaň pred voľbami do Národnej rady bude prebiehať korektne a v duchu fair play. A sám by som bol, samozrejme, najradšej, keby sme po volebnej kampani mohli konštatovať to isté, čo vlani, že došlo v minimálnych prípadoch k porušeniu zákona. Ďakujem za pozornosť. J. Migaš, predseda NR SR: Pán predseda, ďakujem pekne za prednesenie správy. Nech sa páči, zaujmite miesto určené pre navrhovateľov. Teraz by som poprosil pána poslanca Števčeka, podpredsedu výboru pre kultúru a médiá, aby informoval Národnú radu o výsledku prerokovania správy vo výboroch Národnej rady. Pán profesor, nech sa páči. P. Števček, poslanec: Ďakujem pekne. Ctené kolegyne, vážení kolegovia, predseda Národnej rady podľa svojho rozhodnutia určil tieto výbory na prerokovanie správy o stave vysielania v Slovenskej republike a o činnosti rady pre vysielanie a retransmisiu: Výbor Národnej rady pre financie, rozpočet a menu, výbor pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie, výbor pre ľudské práva a národnosti a napokon výbor pre kultúru a médiá, pričom gestorským výborom podľa rozhodnutia predsedu Národnej rady je výbor pre kultúru a médiá. Určené výbory Národnej rady prerokovali predmetnú správu, ktorú predniesol pán Peter Kováč, v stanovenej lehote, vzali ju na vedomie a odporučili Národnej rade Slovenskej republiky rovnako vziať ju na vedomie. Gestorský výbor pre kultúru a médiá pripravil návrh uznesenia. Prosím, pán predseda, môžete otvoriť rozpravu. Ďakujem. J. Migaš, predseda NR SR: Pán poslanec, ďakujem pekne. Áno, ďakujem pekne. Nech sa páči, zaujmite miesto určené pre spravodajcov. Otváram rozpravu o tomto bode programu. Písomne sa neprihlásil nikto. Pýtam sa, kto sa do rozpravy hlási ústne? Pán poslanec Budaj. Uzatváram možnosť sa prihlásiť do rozpravy ústne. Jediný prihlásený, nech sa páči, pán... Rozprava. Nech sa páči.