V. Veteška, podpredseda NR SR: (2003-12-09):
K. Fajnor, poslanec: Vážený pán predsedajúci, vážený pán predseda vlády, vážený pán podpredseda vlády a minister, dovoľte, aby som povedal, že naša vláda v tomto zložení má pomaly väčšie straty ako Paulus pri Stalingrade. Ale poďme k meritu veci. Návrh štátneho rozpočtu Slovenskej republiky na rok 2004 sa svojou finančnou filozofiou založenou na reštrikciách a zdražovaní nelíši od štátneho rozpočtu na tento rok. Rozpočet na rok 2004 je vyvrcholením protiľudovej legislatívy tejto vlády vyjadrenej prijatými zákonmi v sociálnej oblasti koncom minulého a v priebehu tohto roka. Rozpočet potvrdzuje neoliberálnu politiku vlády, ktorá sa čoraz viac prejavuje absolútnou nadvládou trhu nad občanmi. Rovnaký prístup k obsahu rozpočtu na tento a budúci rok potvrdzuje aj bilancia príjmov a výdavkov obidvoch rozpočtov. Zákon o štátnom rozpočte počíta v tomto roku s príjmami vo výške 235,4 mld. Sk a na budúci rok po navrhovanej úprave je to 231,6 mld. Toto zníženie príjmovej časti oproti pôvodnému návrhu je na úkor schodku. Pritom celkové príjmy zahŕňajú aj prostriedky z rozpočtu Európskej únie vo výške 14,23 mld. Sk, ktoré spolu s plánovanými príjmami rozpočtu v tomto roku v podstate predstavujú navrhované príjmy štátneho rozpočtu na rok 2004. Vláda teda neprináša teda nič nové v tomto závažnom zákone štátu. Po tomto úvodnom konštatovaní sa okamžite naskytá otázka, kde sú medializované zdroje, ktoré vláda očakáva od prijatých zákonov v sociálnej oblasti, keď príjmy spolu plánované v roku 2004 sú oproti roku 2003 nižšie vzhľadom na skutočnosť, že pre tento rok boli transfery vo výške 4 mld. Sk a v rozpočte na rok 2004 okrem prostriedkov z rozpočtu Európskej únie v položke Transfery sa uvádza 8,3 mld. a v položke Iné granty a transfery 18,4 mld. O túto čiastku spoločná správa (tlač 426a) odporúča znížiť príjmy a zvýšiť schodok štátneho rozpočtu. V plnej nahote sa v návrhu rozpočtu na rok 2004 prejavila doterajšia sociálna politika vlády. V daňových príjmoch, ktoré tvoria jadro celkových príjmov štátneho rozpočtu, sa v budúcom roku v príjmoch z právnických osôb ráta o 7,2 mld. menej ako v tomto roku, zatiaľ čo v položke Spotrebné dane v rozpočte na budúci rok sa ráta s čiastkou o 5,9 mld. vyššou ako v tomto roku. Občan už neraz pocítil aj teraz chápe, čo pre neho znamená zvýšenie spotrebnej dane, najmä pri tovaroch, ktoré sú životne dôležité pre obyčajného človeka, zvlášť nezamestnaného alebo dôchodcu. Celkový pohľad na rozpočet v roku 2004 jednoznačne potvrdzuje, že predložený návrh predstavuje ďalšie umŕtvovanie rozvoja slovenskej ekonomiky. Výdavková časť rozpočtu zreteľne dokumentuje šafárenie tejto vlády a predchádzajúcich vlád. Ako možno očakávať štedrejšie prerozdeľovanie prostriedkov v rámci štátneho rozpočtu v prospech občana, keď vyše 30,2 mld. Sk sa použije na splácanie úrokov a ostatné platby súvisiace s úvermi, teda s dlhovou službou? Táto čiastka predstavuje skoro 10 % všetkých výdavkov navrhovaného štátneho rozpočtu na rok 2004. Je slovenskou raritou, že za nevýhodné dohodnuté úvery, ktorých splácanie doslova gniavi ekonomiku štátu, nikto nebol braný na zodpovednosť, všetko sa skrýva za kolektívne rozhodnutie vlády bez osobnej zodpovednosti. Predkladacia správa k návrhu rozpočtu konštatuje zásadnú zmenu pri tvorbe štátneho rozpočtu v súvislosti so vstupom Slovenska do Európskej únie. Napr. odvody Slovenskej republiky do rozpočtu Európskej únie sú zapracované medzi rozpočtovými výdavkami, zatiaľ čo podstatná časť očakávaných zdrojov z európskych fondov je zaradená tak na príjmovú, ako aj na výdavkovú stranu štátneho rozpočtu. Táto metodika aplikovaná našimi tvorcami návrhu štátneho rozpočtu prispieva k neprehľadnosti a robí rozpočet menej transparentný, ako je napr. rozpočet na tento rok. Reforma štátneho rozpočtu, ktorý má znamenať úsilie o programové rozpočtovanie, resp. rozpočtovanie orientované na výsledky, je v skutočnosti iba snahou o novú kvalitu. Aj predkladacia správa priznáva, že bola nedostatočne aplikovaná metodika pri stanovovaní cieľov a merateľných ukazovateľov a že úspešnejšie boli tie kapitoly, kde sa formulovanie programovej štruktúry stalo predmetom záujmu vrcholového riadenia rezortov. Z toho logicky vyplýva, že návrh štátneho rozpočtu na rok 2004 nezohľadňuje skutočné potreby všetkých rezortov, ale iba tých, ktoré sa rýchle prispôsobili novej metodike rozpočtovania. Z návrhu rozpočtu je obtiažne posúdiť, či pokrytie niektorých rezortov zohľadňuje odôvodnené potreby príslušného rezortu. Pred rokom v prílohe návrhu rozpočtu na rok 2003 poslanci dostali k dispozícii, ak to možno tak nazvať, strednodobý finančný výhľad na roky 2002 až 2005. Už vtedy bolo možné konštatovať, že úsmevne pôsobí tento trojročný plán, ktorý síce medzi rozhodujúce východiská zaraďuje zrýchľovanie rastu ekonomiky a reálnej produktivity práce, ale rozpočtom nezakladá impulzy pre skutočný rozvoj ekonomiky a na zvyšovanie produktívnosti zdrojov. Táto trojročná finančná vízia vlády už neprichádza do úvahy z dôvodu, že ani rozpočet pre tento rok, ani návrh rozpočtu pre rok 2004 nevytvára podmienky na jej postupnú realizáciu. Chcem opätovne zdôrazniť, že rozvoj ekonomiky Slovenska a všetkých oblastí života spoločnosti je živelný, vláda nezodpovedne improvizuje a namiesto premyslených krokov založených na poznaní skutočných problémov a možnosti ich riešenia iba následne rieši to, čo už neznesie odklad, ktorý by mohol znamenať občianske nepokoje. Je to výsledok absencie strednodobého a dlhodobého plánu rozvoja Slovenska. Pokúsila sa o to Kancelária prezidenta Slovenskej republiky, ktorá zverejnila návrh vízie hospodárskeho a sociálneho rozvoja Slovenska do roku 2015. Okrem toho je k dispozícii materiál o základných princípoch ekonomického programu Slovenskej republiky do roku 2010 a ďalšie aktivity v tejto oblasti. Viacerí sa o to pokúšajú, iba vláda mlčí napriek tomu, že v koncipovaní stratégie Slovenska ju z hľadiska kompetencie nemôže nikto nahradiť. Absencia strednodobého a dlhodobého rozvoja Slovenska sa prejavuje v tom, že štátny rozpočet na rok 2004 ani sa nezmieňuje o nejakej stratégii a konkrétnych krokoch, ktoré by pomohli Slovensku v krátkodobom horizonte prekonať súčasný krízový stav vo všetkých oblastiach spoločenského života a úspešne sa zaradiť medzi členské štáty Európskej únie. Totiž na základe informácií, ktoré sú mi dostupné, musím potvrdiť konštatovanie Konfederácie odborových zväzov Slovenskej republiky, že po vstupe do Európskej únie slovenský občan bude, žiaľ, žobrákom Európy. Chcem opakovane zdôrazniť, že Slovensko nie je pripravené na vstup do Európskej únie a návrh rozpočtu na rok 2004 nepredpokladá zásadnú zmenu tejto pozície. Myslím si, že vláda i tento parlament by mali zodpovedne zvažovať naše reálne predpoklady na úspešný vstup a nehnať občana Slovenska do záhuby. Uvediem len niektoré ukazovatele, ktoré moje predchádzajúce konštatovanie potvrdzujú. HDP na jedného obyvateľa v US dolároch v ostatných rokoch predstavujú napr. Švajčiarsko 38 000, Rakúsko 27 000, Francúzsko 25 000, Španielsko 16 000, Česká republika 5 550, na Slovensku je to menej ako 4 000. Je to teda deväťkrát menej ako v Dánsku, Nórsku či Švajčiarsku, šesť- až sedemkrát menej ako vo Francúzsku, Nemecku či Rakúsku. Priemerná hodinová mzda na Slovensku je 2,5 eura. Pre porovnanie uvádzam, že v Nemecku, Švédsku, Dánsku, Luxembursku a vo Veľkej Británii je osemkrát vyššia, vo Francúzsku, Holandsku, Fínsku je sedemkrát vyššia, v Írsku, Taliansku je šesťkrát vyššia a v Španielsku je štyrikrát vyššia. S týmito priepastnými rozdielmi vstupujeme do Európy. A ako na túto alarmujúcu skutočnosť reaguje návrh rozpočtu na rok 2004? Predpokladá iba zmiernenie poklesu, zdôrazňujem, poklesu reálnych miezd z 1,9 % v roku 2003 na 0,6 % v roku 2004. Ministerstvo financií konštatuje, že daňová reforma pomôže zvýšiť úroveň čistých reálnych príjmov pre niektoré príjmové skupiny. Ako príklad s veľkým nadšením z úspechu očakáva medziročný rast čistej reálnej mzdy v hospodárstve na úrovni 1,5 %. Aký zodratý bude chudáčisko Slovák, ktorý sa pri takomto tempe rastu dožije úrovne štátov Európskej únie? Pred mesiacom, áno, myslím, tak je to, zhruba mesiac, v televízii TA3 Paul Lewis z týždenníka The Economist na otázku moderátora, čo si myslí, kedy Slovensko v reálnych mzdách dosiahne súčasnú úroveň štátov EÚ, odpovedal, že to bude za 30 až 40 rokov. Keď k terajšej úrovni miezd na Slovensku pridáme zníženie životnej úrovne v dôsledku prijatých antisociálnych zákonov a predpokladané zvýšenie regulovaných cien pre domácnosti v roku 2004, najmä zemného plynu o vyše 35 %, elektrickej energie, tepla, vodného a stočného, treba výdavkovú časť štátneho rozpočtu na rok 2004 zvýšiť o finančné prostriedky na vytlačenie žobračeniek pre väčšinu obyvateľov Slovenska. Prijaté novely zákonov v sociálnej oblasti signalizujú, že na Slovensku hrozí sociálny kolaps. V tejto súvislosti by som chcel v parlamente tlmočiť žiadosť, s ktorou sa na mňa obrátili občania ohľadne deputátneho uhlia pre dôchodcov a vdovy po baníkoch. Táto dávka bola pravidelne rozpočtovaná v kapitole ministerstva hospodárstva a týka sa vyše 6 000 poberateľov, ktorých počet z roka na rok klesá. Rozpočtovaná čiastka na rok 2003 predstavovala 15,5 mil., na tento rok je zhruba taká istá. Z tohto dôvodu, žiadam vládu, aby aj v rozpočte na rok 2004 uvedenú čiastku zohľadnila, nakoľko dramatickým spôsobom táto čiastka neovplyvní výdavkovú časť štátneho rozpočtu. Niekoľko poznámok k tzv. rozhodujúcim prioritám návrhu štátneho rozpočtu. Zámerne som spomenul priority ako tzv., pretože napr. dlhodobo finančne poddimenzované školstvo vláda v rámci podpory vzdelávania ako základnej podmienky dlhodobého rozvoja každej spoločnosti zdôvodňuje tým, že na verejné vysoké školy je vyčlenená suma spolu 9,5 mld. korún a na regionálne školstvo 38,7 mld. Pritom autori návrhu rozpočtu dobre vedia, že vyčlenené objemy finančných prostriedkov nevytvárajú predpoklady na to, aby bola plynulo zabezpečená najmä prevádzka základných a stredných škôl. Toto konštatovanie platí aj napriek novému návrhu zvýšiť výdavky na regionálne školstvo o 200 mil. V našej novodobej histórii štát nikdy nebol tak skúpy pri vytváraní podmienok pre výchovu a vzdelávanie ako v ostatných štátoch. Ako príklad uvádzam, že európske krajiny pre potreby školstva vyčleňujú 5 – 6 % z HDP, vo Fínsku dokonca, ako bolo spomenuté, je to 7,5 %, zatiaľ čo na Slovensku sa tu pre budúci rok rozpočtuje iba 3,73 % z HDP. Z európskych krajín, žiaľ, je na tom horšie iba Rumunsko v oblasti základných a stredných škôl. Medzi rozhodujúce priority návrhu štátneho rozpočtu vláda zaraďuje rezort spravodlivosti a vyčleňuje prostriedky pre viaceré reformné projekty. Kiež by sa naplnilo, že dôjde k posilneniu právneho charakteru štátu a k zlepšeniu vymáhateľnosti práva. Podľa môjho názoru a skúseností odborníkov z tejto oblasti naše súdy až na výnimky konajú skutočne zdĺhavo a v podstate neexistujú páky, ako niektorých sudcov prinútiť pracovať. Ak sa v tejto oblasti neurobí rýchla a účinná náprava, budeme musieť rozpočtovať prostriedky za zdĺhavé konanie sudcov, ako je to v prípade Cervanová, kde súd, teda štát musel zaplatiť 1,2 mil. Sk. Navrhujem, aby sa tieto čiastky v budúcnosti zosobňovali príslušným sudcom. Aj zriadenie špeciálneho súdu a prokuratúry vnímam ako východisko z núdze pre nekompetentnosť relevantných súdov a prokuratúry. Nie je to jediný prípad v živote spoločnosti, keď neschopnosť jednej inštitúcie sa rieši vznikom novej, pričom pôvodná inštitúcia spokojne vegetuje naďalej. Je odvážne, ak vláda v súvislosti s návrhom štátneho rozpočtu na rok 2004 zaraďuje zdravotníctvo medzi priority rozpočtu a v dôvodovej správe o tom presviedča vyšším medziročným rastom výdavkov do tejto oblasti, konkrétne platbami štátu na zdravotné poistenie, ktoré majú byť v porovnaní s rokom 2003 o 12,5 % vyššie. Je to farizejské zdôvodnenie. Pritom autori návrhu rozpočtu dobre vedia, že starostlivosť štátu o zdravotníctvo, to nie sú len platby štátu na zdravotné poistenie, ktoré sú podľa môjho názoru nízke, odvádzajú sa vo výške 14 % zo základu 3 459 Sk, predstavujú teda 484 korún. Žiada sa upraviť tento základ na výšku aktuálnej minimálnej mzdy, čo v súčasnosti predstavuje 6 080 korún. Súčasná katastrofálna úroveň zdravotnej starostlivosti, v mnohých prípadoch havarijný stav budov, zaostávajúce technické vybavenie a nízka úroveň platov v porovnaní s okolitými krajinami neveští nič dobré pre občana Slovenska. Ministerstvo zdravotníctva uskutočňuje experimenty na občanoch. Bude vhodné, ak v tejto súvislosti spomeniem vyjadrenie prezidenta republiky, ktorý povedal: „Je hanbou, že najväčším dlžníkom zdravotníctvu je štát.“ Napriek všetkým problémom nášho zdravotníctva, nemožno súhlasiť s medializovanou čiastkou 2,8 mld. Sk, ktorú má Slovensko vo forme pôžičky dostať od Svetovej banky na modernizáciu zdravotníctva. Bolo by to ďalšie zadlžovanie štátu za hranicu únosnosti. Modernizácia zdravotníctva musí byť pokrytá z vlastných zdrojov. Avšak minister financií pán Mikloš už 2. decembra tohto roku podpísal poskytnutie pôžičky od Svetovej banky. Pýtam sa, z čoho chce túto pôžičku a úroky splácať, keď už v súčasnosti je štátny dlh Slovenska, myslím tým celú republiku, 16,5 mld. a štátny rozpočet, ako som už uviedol, len na splácanie dlhov a úrokov vyčleňuje pre budúci rok 10 % zo svojich výdavkov. Finančné pokrytie rezortu obrany má podľa vlády zabezpečiť hladký vstup Slovenska do NATO a umožniť ďalšiu profesionalizáciu a modernizáciu armády. Výdavky na obranu sa medziročne zvyšujú o 1,7 mld. Táto aktivita vlády mohla v rozpočte kľudne absentovať, a prostriedky mohli smerovať do školstva, zdravotníctva alebo kdekoľvek tam, kde by vytvárali podmienky pre zvýšenie životnej úrovne občanov. Vláda by mala ušetriť aj tým, že napr. stiahne naše vojenské jednotky z okupačného zoskupenia v Iraku. Osobitnou kapitolou, ktorej sa chcem dotknúť, je pôdohospodárstvo. Je všeobecne známy nevšímavý, priam macošský vzťah nášho štátu k tomuto rezortu. Napriek tomu vláda konštatuje, že aj pôdohospodárstvo patrí medzi rozhodujúce priority štátneho rozpočtu. Argumenty vlády, ktorými sa táto priorita zdôvodňuje, môžu prijať iba tí, neprešli z počtov alebo mali z nich nedostatočnú. Za najdôležitejší argument, ktorým vláda zdôrazňuje svoju prioritu, je čiastka 19,3 mld. vyčlenená v rozpočte pre pôdohospodárstvo, čo je zvýšenie o 6,2 mld. v porovnaní s rokom 2003. Pritom je všeobecne známe, že súčasťou celkovej vyčlenenej čiastky je aj 25 % z EÚ, z čoho vyplýva, že zvýšenie o 6,2 mld. dneska oproti roku 2003 zahŕňa aj tento príspevok z Európskej únie. V konečnom dôsledku pri nezohľadnení dotácie vlády do výšky 55 % stanovených alebo teda povolených Európskou úniou v praxi znamená, že slovenskí poľnohospodári budú značne znevýhodnení v porovnaní s ďalšími prístupovými krajinami, s čím, samozrejme, nemôžem súhlasiť. Toto konštatovanie platí aj pri zvýšení bežného transferu a priamych platieb do výšky 52,5 %, ktoré vláda na základe rigoróznej požiadavky Strany maďarskej koalície odporúča uplatniť v návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004. Zvýšenie o 340 mil. Sk nevyrieši živorenie slovenského pôdohospodárstva. Pokiaľ ide o hlavné úsporné opatrenia uvádzané v štátnom rozpočte na rok 2004, možno vyjadriť súhlas s úsilím vlády v oblasti znižovania štátnej administratívy, s návrhom zníženia počtu zamestnancov štátnej a verejnej služby a aparátu ústredných orgánov o 5 %, čím sa má v nich znížiť počet zamestnancov o 557 osôb a znížiť počet zamestnancov v miestnej štátnej správe o 2 113 pracovníkov, a tým len na mzdových a poistných nákladoch ušetriť spolu takmer 734 mil. Doterajšie skúsenosti však ukazujú, že znižovanie administratívy je iba zbožným prianím vlády, a aj nás v parlamente. Návrhy v tejto oblasti sa v podstate nikdy nezrealizujú, spravidla dochádza iba k presunu pracovníkov a cieľom politiky vlády v tejto oblasti je iba ovplyvňovať verejnú mienku o šetrnosti vo vlastných radoch. Nešetrí ani naša Národná rada. Považujem za úplne nehospodárne vynaložiť 50 mil. na garáže a 21 mil. na bavoráky, ktoré sa už potom zmenili. Presun čiastky, ktorý sa navrhuje vo výške 11 mil. v spoločnej správe, je podľa môjho názoru iba zastierajúcim manévrom, ktorý má vzbudiť dojem šetrenia. Jednoznačne treba odmietnuť politiku vlády, ktorá medzi hlavné úsporné opatrenia v štátnom rozpočte na budúci rok zaradila sociálny systém. Úspory v štátnom rozpočte, v sociálnom systéme sú totiž v dôsledku zmeny legislatívy vo viacerých častiach verejných financií, najmä v znížení výdavkov na sociálne dávky a príspevky, čo ďalej znižuje životnú úroveň obyvateľov. Takej vláde, ktorá sústavne zbedačuje občanov, likviduje posledné atribúty sociálneho štátu, treba všetkými dostupnými demokratickými prostriedkami zabrániť v ďalšom vládnutí. V oblasti verejnoprávnych médií sa žiada konkretizovať rozpočtovanie Slovenskej televízie a Slovenského rozhlasu. Bolo medializované, že napr. Slovenská televízia po oddlžení nebude mať nároky na dotácie štátu. Treba sprehľadniť, na aké „špecifické objednávky“ štátu sa rozpočtuje 100 mil. Pri kvantifikácii základných vzťahov návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004 vyjadrujem nesúhlas so základnými vzťahmi, ktoré pri porovnaní príjmovej časti a výdavkovej časti znamenajú zvýšenie medziročných výdavkov a schodku štátneho rozpočtu v porovnaní s rokom 2003. Preto navrhujem, aby Národná rada neschválila vládny návrh zákona o štátnom rozpočte na rok 2004 a aby bol návrh vrátený vláde na dopracovanie po zohľadnení nasledujúcich pripomienok a návrhov. V návrhu rozpočtu na budúci rok navrhujem, po prvé, vytvoriť podmienky pre hospodársky rast, najmä pre oživenie výroby v rozhodujúcich oblastiach národného hospodárstva, zvlášť v priemysle, v stavebníctve a v rozvoji vidieka, po druhé, v smerovaní rozpočtových tokov rešpektovať politiku postupného vyrovnávania regiónov vo všetkých oblastiach života spoločnosti, najmä vytvárať podmienky pre zvyšovanie zamestnanosti, po tretie, prehodnotiť návrhy rozpočtu kapitol rezortov, presmerovať finančné  toky tak, aby sa neznižovala životná úroveň občanov, zvýšila sa zodpovednosť štátu za sociálne istoty, výchovu a vzdelávanie a za zdravotnú starostlivosť o občana, po štvrté, zastaviť plánovanú doprivatizáciu strategických podnikov, nepripustiť, aby sa zahraničný kapitál stal ich majoritným vlastníkom, v návrhu štátneho rozpočtu na budúci rok nerozpočtovať príjmy za ďalší predaj štátneho majetku. Vážený pán predsedajúci, podávam pozmeňujúci návrh podľa § 82 zákona Národnej rady č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku. Navrhujem vrátiť návrh zákona o štátnom rozpočte na budúci rok navrhovateľovi na dopracovanie. Ďakujem pekne za pozornosť. (Potlesk.)