V. Palko, poslanec: (2002-07-02):
Výbor v stanovenom termíne prerokoval informáciu o pokračovaní pôsobenia vojenskej poľnej nemocnice Armády SR v nástupníckej mierovej misii OSN UNMISET a zaujal k nej nasledujúce stanovisko. Výbor predložený návrh prerokoval dňa 26. júna 2002, vzal informáciu na vedomie a odporučil Národnej rade Slovenskej republiky vziať informáciu na vedomie. Výbor Národnej rady pre obranu a bezpečnosť ako gestorský výbor odporúča Národnej rady prijať návrh na uznesenie Národnej rady, ktoré znie tak, že Národná rada Slovenskej republiky berie na vedomie pokračovanie pôsobenia vojenskej poľnej nemocnice Armády Slovenskej republiky v nástupníckej mierovej misii Organizácie spojených národov UNMISET vo Východnom Timore. M. Andel, podpredseda NR SR: Ďakujem, pán kolega. Pýtam sa, či má niekto otázky k predmetnej informácii. Nie. Prerušujem rokovanie o tomto bode nášho programu. Teraz budeme pokračovať v prerušenom rokovaní o návrhu štátneho záverečného účtu Slovenskej republiky za rok 2001 (tlač 1575). Ja prosím pána ministra Hajnoviča, aby zaujal miesto určené pre navrhovateľov, a spoločného spravodajcu pána poslanca Farkasa, aby zaujal miesto určené pre spravodajcov výborov. Rokovanie o tomto bode sme prerušili po otvorení rozpravy. Do rozpravy sa ústne prihlásil pán poslanec Delinga a potom po ňom pán minister. Teraz dávam slovo pánovi poslancovi Delingovi. Pán kolega nech sa páči. P. Delinga, poslanec: Vážený pán predsedajúci, vážený pán minister, panie poslankyne, páni poslanci, predovšetkým chcem vyjadriť svoju nespokojnosť s tým, že prerokúvame takýto dôležitý bod rokovania v podstate v dvoch týždňoch prerušene, na preskačku a potom človek v podstate stratí kontinuitu a súvislosť s tým, s čím bolo potrebné sa prihlásiť do rozpravy a nadviazať na úvodné vystúpenia pána ministra. Preto by som chcel požiadať ctené vedenie parlamentu, aby takéto proste rozhadzovanie programu sa nedialo. Moje vystúpenie bolo orientované na to, že v podstate vláda, ktorá tento záverečný účet prijala a schválila, nebrala takmer do úvahy to, čo povedal v stanovisku predseda Najvyššieho kontrolného úradu. Predseda Najvyššieho kontrolného úradu, ak si dobre pamätáte, vyslovil určité, by som povedal, výhrady k tomuto štátnemu záverečnému účtu. A v dvoch bodoch, myslím, tak to bolo aj tu prezentované, navrhol, aby v podstate Národná rada alebo teda niekto iný, teda zrejme NKÚ prijal tento štátny záverečný účet s výhradou. Neviem si, samozrejme, z hľadiska rokovacieho poriadku ani pravidiel nejakým spôsobom predstaviť, čo to znamená prijať nejakú časť štátneho záverečného účtu s výhradou. Ale viem si presne predstaviť, akým spôsobom mohol na to reagovať náš finančný a rozpočtový výbor v predloženom uznesení určitým návrhom pre súčasnú vládu, prijať či už uznesenia alebo príslušné opatrenia, aby sa tieto nedostatky a tieto výhrady Najvyššieho kontrolného úradu akceptovali. To je jeden problém. K tomu teda potom chcem navrhnúť doplniť uznesenie k tejto tlači o jednu takú maličkosť. A to je k bodu A.1, čo spoločnému spravodajcovi odovzdám aj písomne. K druhej tej časti chcem povedať toľko, je to v prílohách k návrhu štátneho záverečného účtu, teda v tlači, ktorá je predložená. Hovorí sa tam o čerpaní výdavkov na spolufinancovanie projektov, na ktorých sa podieľa aj Európska únia. A v tej tabuľke máme, či už v skupine 1 – Hospodárstvo alebo v skupine 4 – Spoločenské služby, dva fondy. Jeden z nich je Program rozvoja vidieka – SAPARD, kde sa v stĺpci 2 hovorí – upravený rozpočet 239,6 mil., skutočnosť 239,6 mil., percento plnenia 100 %. To isté sa hovorí aj pri programe ISPA – upravený rozpočet 100 mil., skutočnosť, to znamená čerpanie, 100 mil. Ale potom o dve strany ďalej, na strane 130, kde sa k týmto programom popisuje v štátnom záverečnom účte, ako to prebiehalo, sa píše o Programe rozvoja vidieka SAPARD: „Na tento program bolo rozpočtovaných 239,6 mil. Nakoľko sa v priebehu roka nepoužili, v zmysle citovaného paragrafu zákona o rozpočtových pravidlách bola povolená výnimka z ich časového použitia do 31. 12. 2002.“ Čiže nie je mi to jasné, či teda vyčerpali sa tie finančné prostriedky, ktoré sa uvádzajú v tej tabuľke, na 100 % alebo sa budú čerpať do 31.12 tohto roku, čo teda by znamenalo, že tá skutočnosť bola nula. A to isté sa týka aj programu ISPA. Presne týmto spôsobom je to v tejto prílohe označené. Takže neviem, ako je možné vlastne vyčerpať prostriedky na 100 %, ktoré už síce mali byť vyčerpané, ale sa nevyčerpali, lebo nebol podiel prostriedkov z Európskej únie a budú sa výnimočne čerpať v roku 2002. Chcel by som, pán minister, keby ste mi túto formuláciu alebo takéto, by som povedal, finančno-technické rozdiely zdôvodnili. A teraz mi dovoľte, aby som dal návrh k uzneseniu, ktoré predložil finančný výbor a ktoré znie: „A.1. Národná rada berie na vedomie stanovisko Najvyššieho kontrolného úradu Slovenskej republiky k návrhu štátneho záverečného účtu Slovenskej republiky za rok 2001.“ Ja tu navrhujem čiarku odstrániť a pokračovať: „Vláda Slovenskej republiky prijme uznesenie na nápravu nedostatkov, ktoré sú v ňom uvedené, do 31. 7. 2002.“ Ďakujem pekne. M. Andel, podpredseda NR SR: Ďakujem, pán kolega, za vaše vystúpenie. Teraz vystúpi pán minister. Nech sa páči, máte slovo, pán minister. F. Hajnovič, minister financií SR: Ďakujem. Vážený pán predsedajúci, vážená Národná rada, dovoľte, aby som najprv zaujal stanovisko, pretože ono sa dotýka aj vystúpenia pána poslanca Delingu, k stanovisku, ktoré predložil a v skrátenej podobe prezentoval pán predseda Najvyššieho kontrolného úradu. Chcem povedať, že to stanovisko je vypracované, myslím, tak, že nemáme problémy s jeho interpretáciou. A je, myslím, aj v súlade s platnými právnymi normami, tak ako my zase chápeme tento predložený dokument. Štátny záverečný účet obsahuje všetky náležitosti stanovené zákonom o rozpočtových pravidlách, pričom v súlade so zákonom o štátnom rozpočte na rok 2001 sa v ňom hodnotia aj výsledky rozpočtového hospodárenia ďalších zložiek verejného rozpočtu. Tieto výsledky, tak ako sú v návrhu uvedené, podľa nášho názoru Najvyšší kontrolný úrad nespochybňuje. Výhrady, ktoré sú zhrnuté v tom stanovisku, by som charakterizoval takto. Sú rozdelené do siedmich oblastí. Po prvé, podľa názoru Najvyššieho kontrolného úradu sa príjmy štátneho rozpočtu uvedené v prílohe č. 1 zákona o štátnom rozpočte mohli upraviť len zmenou zákona. Ministerstvo financií pri úprave schváleného rozpočtu, ktorú vykonalo formou rozpočtových opatrení, sledovalo základnú zásadu, že vykonanými úpravami rozpočtu sa nemôže zvýšiť jeho schodok určený zákonom. To znamená, že pri úpravách rozpočtových výdavkov, ktoré umožňuje zákon o rozpočtových pravidlách i zákon o štátnom rozpočte, a pri dodržaní zákonom stanoveného schodku bolo nevyhnutné v záujme zabezpečenia bilančnej rovnováhy v rozpočte meniť aj rozpočtové príjmy. Podľa môjho názoru nejde o problém vecne rozpočtový, ale skôr formálny, ktorý chceme v záujme jednotného výkladu riešiť obsahovo presnejšou formuláciou príslušného ustanovenia zákona o štátnom rozpočte na rok 2003. Teda ide o problém, ak môžeme meniť rozpočtovými opatreniami výdavky, ak máme dodržať predpísaný schodok, potom musíme meniť aj príjmy. Druhá pripomienka v stanovisku Najvyššieho kontrolného úradu hovorí, že nie je ukončené zúčtovanie a finančné vysporiadanie rozpočtových vzťahov – organizácia obcí so štátnym rozpočtom za rok 2001. Podmienkou pre jeho vykonanie jej zostavenie a schválenie ročných účtovných uzávierok všetkých subjektov, ktorým sa poskytli prostriedky zo štátneho rozpočtu. Len z týchto uzávierok je totiž možné zistiť definitívne vzťahy týchto subjektov k štátnemu rozpočtu, z ktorých vyplynie povinnosť subjektu buď odviesť príslušnú časť prostriedkov do štátneho rozpočtu, alebo, naopak, dodatočný nárok na rozpočtové prostriedky. Tu je určitý problém, že termín na zostavenie ročných účtovných uzávierok je do 31. marca bežného roku za rok predchádzajúci a od neho sa odvíja celý proces účtovania finančného vysporiadania, ktorý sa v tomto roku končí v zmysle uznesenia vlády dňom 31. augusta. Čiže v čase, keď predkladáme štátny záverečný účet to tak nemôže ešte byť alebo nie je podľa toho uznesenia vlády alebo v súlade s tým uznesením vlády. Tretí problém, na ktorý poukazuje stanovisko Najvyššieho kontrolného úradu, súvisí s detailnou kontrolou rozpočtového hospodárenia v jednotlivých rozpočtových kapitolách a štátnych fondoch, kde boli zistené viaceré nedostatky, príp. tiež porušenie zákonov priamo alebo nepriamo upravujúcich hospodárenie s rozpočtovými prostriedkami alebo majetkom štátu. Samozrejme, ide o vážne zistenia. Chcem uviesť, že podľa zákona o rozpočtových pravidlách za hospodárenie rozpočtovej kapitoly v plnom rozsahu zodpovedá jej správca. Som však presvedčený, že na základe protokolu Najvyššieho kontrolného úradu prijmú správcovia rozpočtových kapitol príslušné nápravné opatrenia na elimináciu zistených nedostatkov. Jeden nedostatok je konštatovaný v súvislosti s tým, že niektoré štátne organizácie neoprávnene vedú svoje účty v komerčných bankách. A týka sa to napríklad Colného riaditeľstva. O tom, že colné úrady vedú svoje účty v komerčných bankách, vieme. Dôvodom je predovšetkým špecifický charakter ich činnosti, ktoré si vyžaduje nepretržité prepojenie peňažných ústavov a colných úradov, nakoľko podmienkou prepustenia tovaru do colného režimu je preukázanie sa dovozcu dokladom o zaplatení colného dlhu. Národná banka Slovenska, v ktorej by tie účty mali byť vedené, sieťou svojich pobočiek podmienku nepretržitého prepojenia s colnými úradmi nevie zabezpečiť. Uvedomujeme si však, že ochrana týchto prostriedkov štátu v komerčných bankách nie je zabezpečená tak, ako keby sa účty colných úradov viedli v Národnej banke Slovenska, i keď sa denne zostatky peňažných prostriedkov prevádzajú z komerčných bánk na príjmové účty štátu vedené v Národnej banke. V záujme eliminácie potenciálnych rizík pripravujeme a Colné riaditeľstvo bude implementovať zmluvu s príslušnými komerčnými peňažnými ústavmi s tým, že v rámci tohto procesu nápravy by som chcel využiť oprávnenie, ktoré dáva Národnej banke zákon o Národnej banke, ktorý umožňuje delegovať niektoré činnosti na komerčné banky. Chceme využiť služby najlepších, teda najbonitnejších komerčných bánk a chceme tiež zabezpečiť tieto zostatky záložným právom na cenné papiere, tak aby teda aj tá praktická stránka fungovania colných úradov, aj tá ochrana tých peňažných zostatkov, ktoré inak sú nemalé – a vieme, že raz sa naplnilo to riziko –, boli vyriešené. V prípade akýchkoľvek problémov banky by týmto spôsobom malo byť zabezpečené uspokojenie nárokov colnej správy, a teda aj príjmov štátneho rozpočtu. No určitý problém predstavuje ďalšia pripomienka Najvyššieho kontrolného úradu, že v predloženom návrhu štátneho záverečného účtu nie je uvedená výška štátnej pomoci za rok 2001. Chcem povedať, že podobné stanovisko alebo podobný názor mala aj nedávna misia, ktorá hodnotila fiškálnu transparentnosť a ktorá tiež odporúčala, aby štátny záverečný účet takúto informáciu obsahoval. Chcem zdôrazniť, že pojem štátna pomoc nie je predmetom samostatného rozpočtovania, účtovania a vykazovania, preto jednotlivé formy, ktorým sa štátna pomoc realizuje, sú premietnuté do jednotlivých druhov rozpočtových výdavkov podľa platnej rozpočtovej klasifikácie. Nadväzne na to sa ony aj účtujú v účtovníctve a vykazujú sa v štátnom záverečnom účte. V súvislosti s tým, aby v štátnom záverečnom účte, ktorý má byť predložený v určitom termíne, boli tieto údaje, vyplývajú pre nás dve úlohy alebo aj dva problémy. Prvý je metodický. Treba vedieť správne tú štátnu pomoc oceňovať a to, dá sa povedať, v súvislosti s prijatím zákona o štátnej pomoci by možné byť malo. A druhý problém je, že potrebujeme zosúladiť časovo poskytovanie informácií, ktoré má Úrad pre štátnu pomoc, so zostavením štátneho záverečného účtu, keďže tu platí zasa taký termín, že v zmysle zákona o štátnej pomoci predkladá Úrad pre štátnu pomoc každoročne do konca septembra vláde a následne Európskej komisii komplexnú správu o štátnej pomoci poskytnutej v predchádzajúcom rozpočtovom roku. Čo sa týka toho návrhu v stanovisku Najvyššieho kontrolného úradu, to znamená, aby sa body 1 a 3 v časti A navrhovaného uznesenia zobrali na vedomie s výhradou. Náš názor je, že tým koncoročným presunom prostriedkov vo výške 410 mil. korún pôvodne určených pre Štátny fond cestovného hospodárstva na osobitný účet dofinancovania programov nedošlo k skresleniu výsledkov hospodárenia okruhu verejného rozpočtu. Ako je známe dňom 31. decembra minulého roku bolo z 12 štátnych fondov 10 zrušených, medzi nimi aj Štátny fond cestného hospodárstva. Prostriedky prevedené na dofinancovanie výstavby tunela Branisko zohľadnilo ministerstvo financií pri konsolidácii výsledkov verejného rozpočtu, tak ako sú uvedené v prílohe č. 1 návrhu štátneho záverečného účtu. Takže podľa nášho názoru k skresleniu výsledkov verejného rozpočtu nedošlo, a preto odporúčam, aby sa Národná rada s uvedeným odporúčaním Najvyššieho kontrolného úradu teda nestotožnila. K výhrade, že ročná bilancia štátnych aktív a pasív by mala obsahovať aj špecifikáciu majetkovej účasti štátu nielen v správe ministerstva financií, ale aj ďalších subjektov, by som chcel uviesť, že majetkové účasti štátu sú zahrnuté v celkovej bilancii štátnych aktív a pasív Slovenskej republiky, ktorá je uvedená v prílohe č. 2, nakoľko túto tvoria aktíva a pasíva všetkých ministerstiev, ostatných ústredných orgánov štátnej správy, štátnych rozpočtových a príspevkových organizácií a štátnych fondov. Podrobné členenie v návrhu štátneho záverečného účtu je uvedené len za tie kapitoly, ktoré patria do priamej pôsobnosti ministra financií. To je všeobecná pokladničná správa a štátny dlh. Tieto sú aj objemovo najvýznamnejšie. Majetkové účasti ostatných rozpočtových kapitol sú ako súčasť ich súvah zahrnuté do návrhu ich záverečného účtu. Poznamenávam tiež, že povinnosť sledovať majetkovú účasť štátu v správe všetkých subjektov nevyplýva v súčasnosti ministerstvu financií z platnej legislatívy. Záverom by som odporúčal, aby Národná rada Slovenskej republiky schválila navrhované uznesenie k návrhu štátneho záverečného účtu Slovenskej republiky za rok 2001 v znení, ako bolo predložené. Chcel by som tiež poznamenať, že sme rokovali s predstaviteľmi Najvyššieho kontrolného úradu o tých vznesených pripomienkach a že v tých prípadoch, v ktorýchto to bolo možné, sme si dohodli postup nápravy tých zistených nedostatkov. A verím, že teda sa náprava skutočne dosiahne. Musím priznať, že k tej pomerne detailnej pripomienke, ktorú predniesol pán poslanec Delinga, ktorá sa týka tej možno nie veľmi zrozumiteľnej formulácie k použitiu prostriedkov SAPARD a ISPA, nie som schopný prakticky okamžite reagovať, ale podľa môjho úsudku ide o to, že v priebehu toho rozpočtového roka nielen v tomto prípade, ale aj v iných prípadoch sa upravujú údaje tými rozpočtovými opatreniami alebo rozhodnutiami a voči týmto upraveným údajom bolo urobené to hodnotenie. To je jediný spôsob, ako môžem interpretovať ten text, ktorý tu je. Samozrejme, ak došlo k nejakému nedopatreniu, tak ho odstránime. Ale mám dojem, že v tomto prípade by to malo byť v poriadku v tomto zmysle, ako som to vysvetlil. Takže toľko z mojej strany. Ďakujem za pozornosť. M. Andel, podpredseda NR SR: Ďakujem, pán minister, za vaše vystúpenie. Faktickou poznámkou chce reagovať pán poslanec Maxon. Nech sa páči, pán kolega, máte slovo. (Hlasy z pléna.) Rozprava bola uzatvorená. Prihlásenie do rozpravy bolo, lebo do rozpravy bol prihlásený pán kolega Delinga a pán minister. Vieš? A potom bolo podanie prihlášok uzatvorené. Čiže môžeš s faktickou poznámkou sa prihlásiť, pretože on a pán minister vlastne vystúpil v rozprave. Takže nech sa páči. M. Maxon, poslanec: V tom prípade pán minister otvoril rozpravu a môžem sa znovu prihlásiť do rozpravy. Pán minister vystúpil zrejme so záverečným vystúpením. (Hlasy z pléna.) No tak potom sa môžem prihlásiť do rozpravy, ale pokúsim sa teda to stihnúť. Pán minister, nejdeme na to dobre. Nejdeme na to dobre, pretože my veľmi dobre vieme, že nie je možné realizovať bankový styk colnej správy prostredníctvom Národnej banky Slovenska, jednak teda pre sieť pobočiek, jednak pre hardvér, softvér, všetky veci, ktoré s tým súvisia. Mali by sme nájsť legislatívny rámec, aby sme to legislatívne upravili, lebo má pravdu aj Najvyšší kontrolný úrad a tú praktickú pravdu máte vy. Takže mali by sme si dať úlohu, aby sa to legislatívne vyriešilo a aby v tomto smere mohla byť uplatňovaná výnimka s tým, aby sa hľadala najbonitnejšia banka, najistejšia banka, s tým súhlasím. Na druhej strane správne ste poznamenali, že nakoniec tie bežné zostatky účtov sa v čo najkratšom čase prevádzajú na súhrnný účet Národnej banky Slovenska. To je teda jedna poznámka. A cítim, že by sa to malo vyriešiť legislatívne. Metodicky ešte by som chcel povedať, že aj ten systém schvaľovania štátneho záverečného účtu by sme mali upraviť v tom zmysle, že vláda by sa mala vyjadriť aj k stanovisku Najvyššieho kontrolného úradu a v závere návrhu štátneho záverečného účtu by malo byť uvedené, že vláda akceptovala tieto a tieto pripomienky, tieto a tieto pripomienky z týchto a z tých dôvodov a z tých dôvodov neakceptovala. Chcel som ešte hovoriť aj o tom Úrade pre štátnu pomoc, ale vzhľadom na čas ďakujem pekne. M. Andel, podpredseda NR SR: Ďakujem. Vyhlasujem všeobecnú rozpravu o tomto bode za skončenú. Prerušujem rokovanie o tomto bode programu. Teraz nasleduje druhé čítanie o zákone z 30. mája 2002 o ochrane osobných údajov, vrátenom prezidentom Slovenskej republiky na opätovné prerokovanie Národnou radou Slovenskej republiky . Materiál ste dostali ako tlač 1632. Jeho súčasťou je rozhodnutie prezidenta Slovenskej republiky z 24. júna 2002 o vrátení zákona, ako aj schválený zákon z 30. mája 2002. Zákon bol rozhodnutím č. 1820 z 25. júna 2002 pridelený na prerokovanie príslušným výborom Národnej rady Slovenskej republiky. Teraz dávam slovo predsedovi výboru pre ľudské práva a národnosti poslancovi Lászlóovi Nagyovi a prosím ho, aby informoval Národnú radu o výsledku prerokovania vráteného zákona vo výboroch Národnej rady. Pán kolega, nech sa páči, máte slovo.