L. Miklós, minister životného prostredia SR: (2005-01-20):
V zmysle uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky č. 1339/2004 bolo uložené ministrovi pôdohospodárstva vypracovať správu o dôsledkoch živelnej pohromy z novembra 2004 na území Slovenskej republiky s dôrazom na územie Vysokých Tatier a priebehu odstránenia následkov živelnej pohromy a ďalšom postupe vlády pri obnove území postihnutých živelnou pohromou. Táto bola prerokovaná a schválená uznesením vlády Slovenskej republiky č. 1246 z 15. decembra 2004. Z dôvodu, že od uvedeného termínu Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky už začalo realizovať jednotlivé opatrenia v zmysle uvedeného dokumentu, dovoľujem si upriamiť vašu pozornosť na najnovšie skutočnosti v súvislosti s riešením kalamity z 19. novembra 2004. Na území TANAP-u bolo veternou smršťou z 19. novembra 2004 poškodených cca 12 600 ha lesných ekosystémov a objem kalamitného dreva bol odhadnutý na cca 2,5 mil. m3. V pôsobnosti Ministerstva pôdohospodárstva Slovenskej republiky a ním zriadených a založených organizácií boli vykonané opatrenia na zvládnutie zabezpečovacích prác, na ktorých sa zúčastňujú vlastníci, správcovia a užívatelia postihnutých lesov. Z celkovej výmery poškodených lesných ekosystémov je vo vlastníctve štátu približne 57 %, zvyšok v súkromnom vlastníctve, z ktorého najviac postihnuté sú mesto Kežmarok, Východná, Štrba, mesto Spišská Belá a Gerlachov. Kalamita poškodila lesné porasty na ochranných obvodoch Podbanské, Štrbské Pleso, Vyšné Hágy, Dolný Smokovec, Tatranská Lomnica a Kežmarské žľaby. Z hľadiska ďalšieho postupu spracovania kalamity a rešpektovania a zachovania ochrany prírody je dôležité vyšpecifikovanie pomeru objemu kalamity v treťom stupni ochrany prírody, čo tvorí cca 62 % z celkového objemu, a v piatom stupni ochrany prírody cca 22 % z celkového objemu. Z celkového odhadového objemu kalamitnej drevnej hmoty sústredená kalamita predstavuje cca 89,7 % a roztrúsená kalamita 10,3 %. Kalamitou sú najviac dotknuté ochranné obvody Dolný Smokovec, Vyšné Hágy a Tatranská Lomnica. Z hľadiska intenzity poškodenia sa odhaduje, že v stave úplného rozvratu sú porasty na cca 73 % celkovej výmery. Z toho vo vlastníctve štátu 59 % a v stave sporadického výskytu vývratov a zlomov 27 %, z toho vo vlastníctve štátu 57 %. Kalamitou bol taktiež zasiahnutý najväčší subjekt obhospodarujúci lesný pôdny fond na Slovensku Lesy Slovenskej republiky, š. p., Banská Bystrica. Najviac zasiahnutým bolo územie Beňuš 722-tisíc m3, Čierny Balog 214-tisíc m3, Námestovo 192-tisíc m3 a Liptovský Hrádok 150-tisíc m3. Z celkového objemu kalamity 1,5 mil. m3 pripadá na listnatú hmotu 39,2-tisíc m3 a zvyšok je hmota ihličnatá. Rozsah poškodených lesných porastov v rámci štátneho podniku Lesy Slovenskej republiky bol v najvyšších porastoch s druhým stupňom ochrany prírody, kde dosiahol 878-tisíc m3, čo predstavuje 56 % poškodených porastov. V treťom stupni ochrany dosiahol 365-tisíc m3, v štvrtom stupni ochrany predstavuje podiel kalamitného dreva 0,2 % a v piatom stupni ochrany 0,3 %. V treťom stupni ochrany kalamita najviac postihla obvodný závod Beňuš a Čierny Balog, na ktorých jej padlo za obeť 121-tisíc m3, resp. 149-tisíc m3 dreva. Kalamita postihla aj lesy v obhospodarovaní neštátnych subjektov v rozsahu 951-tisíc m3. Najviac boli postihnuté neštátne lesy v pôsobnosti Krajského lesného úradu Prešov, Banská Bystrica a Žilina. Vážený pán predseda Národnej rady, vážené pani poslankyne, páni poslanci, vážení prítomní, upresnenie jednotlivých údajov vychádza z postupu prác súvisiacich s odstraňovaním kalamity na území Slovenskej republiky. Ich uvedenie som si dovolil predniesť v snahe podľa najnovšej informácie o vývoji stavu a prác na odstránení kalamity. Ďakujem za pozornosť. Zsolt Simon, minister pôdohospodárstva. Ďakujem pekne.