B. Bugár, podpredseda NR SR: (2002-05-24):
správe ministra zdravotníctva Slovenskej republiky o konkrétnych protikorupčných opatreniach na Ministerstve zdravotníctva Slovenskej republiky . Správu ste dostali ako tlač 1431. Správu o prerokovaní materiálu vo výbore pre zdravotníctvo máte ako tlač 1431a. Dávam teraz slovo pánovi ministrovi zdravotníctva Slovenskej republiky Romanovi Kováčovi a prosím ho, aby správu uviedol. Nech sa páči. R. Kováč, minister zdravotníctva SR: Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, vážení hostia, vopred sa ospravedlňujem za trošku dlhšie úvodné slovo, ktoré by som rád predniesol vzhľadom na význam tohto materiálu. Vážené dámy, vážení páni, korupcia je fenomén, ktorý útočí na samotné základy právneho štátu. Korupcia je fenomén veľmi drahý, silne predražuje výkon a správu štátnych organizácií, ale najmä vnáša do rozhodovania nespravodlivosť a neférovosť. Výsledkom je zníženie dôvery občanov v nezávislosť a rovný prístup pri rozhodovaní. Korupcia je veľmi nebezpečná, možno až tak nebezpečná ako apriórne paušalizovanie a vnášanie odsudzujúcich predsudkov. Korupcia je vedomé zneužitie pravidiel s cieľom osobného obohatenia sa. Nakoniec vedie k zníženiu dôvery voči správe vecí verejných a k zníženiu funkčnosti inštitúcií. Paušálne predsudky však vedú presne k tomu istému, k zníženiu dôvery a k oslabeniu funkčnosti. Je veľmi nebezpečné považovať skorumpovaného úradníka za čestného a poskytnúť mu veľké právomoci. Dosiahneme tým podobné škody, ako keď voči čestným ľuďom budeme postupovať ako ku skorumpovaným a znemožníme im všetky možnosti negociácie, napr. pri verejnom obstarávaní. Výsledkom bude a v súčasnosti aj naozaj je predraženie celého spôsobu verejného obstarávania. Dôkladne a úspešne môžeme eliminovať korupciu len v prípade dôkladnej znalosti rozšírenia korupcie a presnej analýzy mechanizmov jej vzniku. Len za takejto podmienky môžeme dúfať v účinné potlačenie korupcie bez poškodenia funkčnosti celého systému. Bežný pohľad na korupciu v zdravotníctve vypovedá o pomerne veľkom rozšírení tohto negatívneho fenoménu. Dokladajú to prieskumy vnímania rozšírenosti korupcie, podľa ktorých sa väčšina verejnosti domnieva, že v zdravotníctve existuje korupcia. V roku 2000 sa to domnievalo až 66,8 % respondentov z materiálov Štatistického úradu Slovenskej republiky. Toto relatívne vysoké percento je pomerne stabilné a výraznejšie sa nemení, v roku 1997 si to myslelo 66,6 % respondentov, čiže rozdiel bol len 0,2 %, čo je zanedbateľné pri tomto prieskume. Pohľad verejnosti je teda dôležitým indikátorom nedostatkov. Pri snahe účinne eliminovať korupciu v zdravotníctve však musíme tento bežný názor podrobiť aj kritickému skúmaniu. Predovšetkým poskytovanie darov pacientmi zdravotníckemu personálu totiž až na výnimky nespĺňa jeden z kľúčových znakov korupcie, a síce zneužitie funkcie s cieľom vlastného obohatenia. Značná časť pacientov skutočne poskytuje zdravotníckemu personálu dary, ale len v 5 % prípadov podľa menovaných prieskumov sú tieto dary vynucované zo strany zdravotníckeho personálu. Len týchto 5 % je teda možné považovať za skutočnú korupciu v plnom význame slova. Ostatne tvrdiť, že väčšina lekárov je skorumpovaná, by bolo vážnou urážkou celého stavu a na podobné tvrdenie neexistujú argumenty. Táto veta vychádza z prieskumu Svetovej banky z roku 2000, ktorý bol zverejnený na internetovej adrese. Celková hodnota darov, ktoré poskytovali pacienti, bola veľmi variabilná a pohybovala sa od 20 Sk do 100 000 Sk. Avšak typická cena, teda akási priemerná cena „pozorností“ sa pohybuje podľa udania verejnosti v sumách od 100 korún u praktického lekára do 500 korún pri pobyte v nemocnici. Výška ceny takejto pozornosti je tak pomerne malá a pohybuje sa skutočne na úrovni darčeka. Zreteľné je to najmä v porovnaní podľa rovnakého prieskumu uskutočneného tou istou inštitúciou v tom istom období. Priemerná výška úplatku pri prijímaní na vysoké školy činila viac než 6 000 Sk. V rámci platieb medzi pacientmi a zdravotníckym personálom teda nemožno hovoriť o korupcii v klasickom význame, ale skôr o fenoméne všeobecne rozšíreného poskytovania darov, ktoré sú len v ojedinelých alebo v menšine prípadov finančné. Veľká väčšina týchto darov mala len relatívne malú hodnotu a len výnimočne ich zdravotnícky personál vynucoval. Tento zvyk – dávať dary lekárom – má tiež zjavne dlhodobý charakter a nie je záležitosťou nedávneho obdobia. Poskytovanie darov nie je záležitosť Slovenska, ale je rozšírené v mnohých krajinách. Na rozdiel od Slovenska sa však neklasifikuje ako korupcia práve preto, lebo sa nespája so zneužívaním funkcie. Na tomto príklade je znovu zreteľne vidieť, že efektívny boj proti korupcii nemôže preto stáť na fragmentárnych a deformovaných predstavách o jej rozšírenosti. Skutočne účinná minimalizácia korupcie vyžaduje jasnú definíciu princípov, presný pohľad na systémové nedostatky a miesta potenciálneho výskytu korupcie. Korupcia je fenomén, ktorý v sebe kombinuje ľudské zlyhanie a systémové nedostatky. Ani najtransparentnejší systém, kde dochádza k rozhodovaniu, nemôže plne vylúčiť prípad korupcie, ak je spôsobený ľudským zlyhaním. Systém môže maximálne sťažiť korupciu, ale konkrétny čin vždy stojí na rozhodnutí konkrétneho pracovníka porušiť zákon, porušiť internú normu. Odhaľovanie jednotlivých prípadov korupcie je v takomto prípade záležitosťou orgánov činných v trestnom konaní, ktoré môžu korupciu identifikovať na základe informácií aj spravodajského charakteru. Odhalenie konkrétneho prípadu korupcie je teda prejavom funkčnosti orgánov činných v trestnom konaní. Zodpovednosť ministerstva zdravotníctva nie je v odhaľovaní konkrétnych prípadov, ale v systémových opatreniach, ktoré majú za úlohu napomáhať pri predchádzaní vzniku korupcie a v prípade, ak k nej došlo, majú za úlohu napomôcť jej odhaľovaniu. Nemýľme sa. Odhalenie prípadu nie je prejavom slabosti, ale naopak, odhalenie prípadu korupcie je prejavom funkčnosti systému, je prejavom toho, že existuje jasná línia osobnej zodpovednosti, že sú jasné pravidlá a že kontrola dokáže aj spätne identifikovať zneužitie funkcie. Kľúčom k minimalizácii korupcie sú teda systémové opatrenia. Dovoľte, aby som poukázal na základné princípy, ktorých sme sa pridŕžali pri formulácii konkrétnych protikorupčných nástrojov. Po prvé, je to minimalizácia subjektívneho rozhodovania. Princíp minimalizácie subjektívneho rozhodovania znamená odstránenie neprimeranej voľnosti pri rozhodovaní. Čím je voľnosť pri rozhodovaní menšia, tým je menšie riziko korupcie. Čiastkové úlohy pri minimalizácii subjektívneho rozhodovania sa týkajú presného definovania kritérií rozhodovania, viacstupňovej verifikácie vydaného rozhodnutia. K minimalizácii subjektívneho prístupu pri rozhodovaní účinne prispieva tiež napr. nutnosť spolupráce pri rozhodovaní, ale tiež presná evidencia pohybu spisu a jasne zadefinované zodpovednosti jednotlivých pracovníkov. Súčasťou minimalizácie subjektívneho rozhodovania je tiež posilnenie vnútrorezortnej kontroly a lepšie zachytávanie sťažností zo strany verejnosti. Po druhé, je to stransparentnenie rozhodovania. Transparentné zverejňovanie vydaných rozhodnutí je ďalším nástrojom minimalizácie korupcie. Verejná dostupnosť vydaných rozhodnutí vnáša princíp verejnej kontroly nad rozhodovacím procesom. Po tretie, je to decentralizácia rozhodovania. Jedným z najúčinnejších nástrojov systémovej minimalizácie korupcie je decentralizácia rozhodovania. Decentralizácia prebieha smerom k odovzdaniu kompetencií na samosprávne orgány. Tento proces sa postupne uskutočňuje podľa zákona o prechode kompetencií od 1. januára tohto roku s významnými medzníkmi 1. 7. tohto roku a 1. 1. 2003. Rozhodovacia agenda ministerstva zdravotníctva sa týmto postupom výrazne zníži, čím sa aj zníži riziko možností korupcie priamo na ministerstve. Inými formami decentralizácie je privatizácia zariadení, ako aj odovzdanie niektorých kompetencií špecializovaným orgánom štátnej správy či stavovským organizáciám. V celom zdravotníckom systéme sa tak kompetencie presúvajú mimo ministerstva zdravotníctva, ktoré si však ponecháva významné kontrolné funkcie. Po dokončení decentralizácie tak bude systém rozhodovania v zdravotníckom sektore ďaleko ťažšie zneužiteľný, než to bolo pri vysokej miere centralizácie. Vďaka aplikácii týchto princípov sa zmenil systém toku informácií v rámci rezortu, zásadne sa stransparentnil, rozhodovanie sa stalo kontrolovateľné. Vyjasnila sa zodpovednosť pracovníkov a detailne sa precizovali podmienky rozhodovania. Ministerstvo prijalo množstvo opatrení, s viacerými z nich sa môžete oboznámiť v predkladanej správe. Teraz mi dovoľte spomenúť len úplný základ, niektoré informácie, ktoré sa ministerstvo rozhodlo zverejňovať na svojej internetovej stránke. Všetko sú to informácie z miest, ktoré boli identifikované ako potenciálne miesta vzniku korupcie. Sú to zoznam platných povolení vydaných ministerstvom, zoznam členov kategorizačných komisií v súvislosti so zaradením liekov a zdravotníckych pomôcok, zápisnice zo zasadnutí týchto kategorizačných komisií, zoznam zdravotníckych zariadení, ktorým boli pridelené investičné prostriedky na základe schváleného registra investícií, zoznam zdravotníckych zariadení, ktorým boli pridelené investičné prostriedky z titulu havárií alebo riešenia havárií zdravotníckeho zariadenia, informácia o schválenom čerpaní zdrojov v zmysle zákona č. 194/1990 Zb. o lotériách, informácia o základných privatizačných projektoch predložených ministerstvu. Konkrétne rozpracovanie týchto jednotlivých opatrení, ktoré sme mali či už vo forme zmeny legislatívy či vo forme zmeny opatrení, ktoré urobilo priamo ministerstvo v organizácii ministerstva, v organizácii zabezpečenia rozhodovacieho procesu, sú uvedené v materiáli. Pán predseda, vážené panie poslankyne, páni poslanci, ja si uvedomujem, že boj s korupciou je boj vlastne s viachlavou príšerou a odstránenie jednej hlavy môže spôsobiť narastanie inej hlavy. Tí, ktorí sa rozhodli porušovať zákon, sú v takejto oblasti nesmierne vynaliezaví a len rovnaká vynaliezavosť práve pracovníkov, ktorí sa snažia korupciu odstrániť, pomôže účinne bojovať s týmto nebezpečným fenoménom. Vážený pán predseda, skončil som, som pripravený odpovedať na otázky. Ďakujem.