K. Cibulková, poslankyňa: (2009-09-11):
Cieľom tejto novely je podporiť cestovný ruch na území Slovenskej republiky, pričom princíp podpory je veľmi jednoduchý. Spočíva v daňovom zvýhodnení zamestnávateľov, ktorí prispejú svojim zamestnancom na dovolenku strávenú v zariadeniach Slovenska. Návrh je koncipovaný tak, aby výpadok zo štátneho rozpočtu bol minimálny a aby návrh v konečnom dôsledku znamenal rozvoj podnikateľského sektora podnikajúceho v oblasti cestovného ruchu, čo napokon povedie k rastu príjmov do štátneho rozpočtu. Aby bolo možné pružne reagovať na potreby spresniť alebo doplniť detaily novelizovaného zákona, navrhuje sa splnomocňovacie ustanovenie, na základe ktorého ministerstvo financií môže prijať podzákonnú právnu normu, ktorá bude detailizovať, na aké aktivity je možné prispievať, ako je potrebné dokladovať použitie príspevku a ako bude zamestnávateľ evidovať poskytnuté príspevky. Návrh zákona zároveň stanovuje maximálnu výšku príspevku v hodnote 300 eur ročne. V prípade, že budú dobré skúsenosti s uplatnením tejto podpory cestovného ruchu, samozrejme, je možné túto sumu v budúcnosti zvýšiť. Minimalizáciu výpadku príjmov zo štátneho rozpočtu tento návrh novely rieši tak, že suma príspevku, ktorá bude zamestnávateľovi znižovať základ dane, bude u zamestnanca zdaniteľným príjmom zo závislej činnosti. V konečnom dôsledku sa tak vlastne presunie zdanenie zo zamestnávateľa na zamestnanca. Zároveň sa takto dosiahne aj určitá miera rozloženia podpory medzi zamestnancom a zamestnávateľom. Zároveň zamestnanec tak vlastne prispeje do navrhovaného systému podpory cestovného ruchu svojou daňou, ktorú odvedie z príspevku. Čo sa týka nízkopríjmových skupín, kde nezdaniteľná časť základu dane je vyššia ako príjem zamestnanca, sa participácia zamestnanca na podpore cestovného ruchu neprejaví, lebo tento zamestnanec bude mať nulový daňový základ, a teda nebude platiť daň. Takže nízkopríjmové skupiny nebudú dodatočne zaťažené žiadnou daňou. Aj v prípade, že by výpadok dane zaznamenaný u zamestnávateľov nebol plne nahradený nárastom dane u zamestnancov, čo je práve v dôsledku nezdaniteľnej časti základu dane, bude možné očakávať nárast dane u prevádzkovateľov zariadení, ktoré poskytujú službu v cestovnom ruchu. V tomto prípade je možné očakávať nárast nielen dane z príjmu, ale i DPH. Ak v dôsledku lepšieho využívania ubytovacích a stravovacích kapacít budú ich prevádzkovatelia zároveň prijímať i nových zamestnancov, bude to znamenať i zníženie výdavkov zo štátneho rozpočtu vynakladaných na podporu nezamestnanosti a podobne. Návrh nemá negatívny dopad na príjmy obcí a časom je možné očakávať i pozitívny efekt. Zároveň je potrebné zdôrazniť, že tento návrh nevyžaduje ďalšie náklady na jeho prevádzku. K samotnému systému podpory uvediem, že systém je navrhnutý veľmi flexibilne. Zákon hovorí o príspevku zamestnávateľa na oddychové aktivity zamestnancov, ktorí strávia tieto oddychové aktivity na území Slovenska. Oddychová aktivita je pojem, ktorý by malo presnejšie špecifikovať ministerstvo financií vo všeobecne záväznom právnom predpise. Malo by ísť predovšetkým o ubytovanie v rekreačných zariadeniach. Ak budú rekreačné zariadenia zároveň poskytovať stravu a iné doplnkové služby ako napr. využitie športovísk v ich rekreačnej oblasti, mali by sa i tieto zahrnúť do pojmu ako oddychové aktivity. Poskytnutím doplnkových služieb sa táto podpora rozšíri i na prevádzkovateľov lyžiarskych vlekov, kúpalísk, požičovní bicyklov a podobne. Limitujúcim faktorom, ktorý rozhodne, ktorá služba sa bude môcť zahrnúť do oddychových aktivít podporovaných zákonom, je hlavne preukázateľnosť vynaloženej sumy a jej adresnosť vo vzťahu k prijímateľovi. Zamestnanec musí zamestnávateľovi predložiť doklad, z ktorého bude zrejmé, že on a jeho rodina trávili oddychové aktivity na území Slovenska. Hneď v počiatku musí byť v podzákonnej norme vydanej ministerstvom financií presne špecifikované, aké údaje by mal obsahovať doklad, ktorým zamestnanec preukáže vynaloženie príspevku. Pretože príspevok je určený pre zamestnanca, resp. manžela, manželku a deti žijúce s nimi v spoločnej domácnosti, mali by sa na dokladoch uvádzať menovite všetky osoby, ktorým bola poskytnutá služba. Kontrolu dodržiavania tohto ustanovenia by mala vykonávať daňová správa u zamestnávateľa. Podpora cestovného ruchu bola niekoľkokrát prisľúbená, ale napriek viacerým snahám sa nedosiahol očakávaný efekt. Určite našim rekreačným zariadeniam chýbajú investície, volá sa po lepšej propagácii. Toho, čo treba v cestovnom ruchu na Slovensku zmeniť a vybudovať, je určite veľmi veľa. Ak si uvedomíme, že i okolité krajiny podporujú rôznymi formami vlastný cestovný ruch, je v záujme nás všetkých, aby sme smerovali peňažné prostriedky do turistiky, aby sme výrazne nezaostali za ostatnými krajinami v cestovnom ruchu. Bolo by smutné, keby sa Slovensko v cestovnom ruchu zviditeľnilo len vďaka krachu nízkorozpočtovej leteckej spoločnosti SkyEurope. Slovensko má totiž určite na viac. A dovoľte mi na záver už len takú technickú poznámku. Som si vedomá, že v zákone sa nedopatrením vyskytla technická chyba týkajúca sa chybne uvedenej účinnosti zákona. Ak zákon prejde vašou podporou do druhého čítania, odstránim tento technický nedostatok podaním pozmeňujúceho návrhu, kde sa posunie účinnosť zákona od 1. 12. 2009. Táto technická chyba, samozrejme, nemá vplyv na obsah zákona. Ďakujem za pochopenie a podporu.