Madej, Róbert, poslanec NR SR (2010-10-19):
Ďakujem pekne. Vážená pani ministerka, vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, dovoľte mi, aby som v krátkosti vystúpil k predmetnej novele Občianskeho zákonníka a súvisiacich právnych predpisov. Krátka úvaha na úvod. Ja osobne podporujem akékoľvek zavádzanie transparentnosti do verejného života a v tomto kontexte, v tejto časti vidím aj novelu zákona o slobodnom prístupe k informáciám. Pokiaľ budú nejaké povinne zverejňované zmluvy, táto skutočnosť je v poriadku a pokiaľ, samozrejme, infozákon platí od roku 2000, je potrebné takúto úpravu čím ďalej precizovať, rozširovať, pretože právo verejnosti na informácie je absolútne v poriadku, a zavádza väčšiu transparentnosť. Na druhej strane ale nadväzovať túto právnu úpravu na právnu úpravu obsiahnutú v základnom kódexe civilného práva v Občianskom zákonníku môže vytvárať veľké komplikácie, problémy v praxi, ktoré možno ich účinky ani teraz, pani ministerka, neviete doceniť. Ide o to, že Občiansky zákonník sám, ktorý by mal používať vlastné legálne definície, odkazuje na infozákon, na osobu, ktorá povinne sprístupňuje informácie podľa osobitného zákona. Už to samé o sebe je v kódexe nezvykom, aby sme legálne definície dávali na osobitné zákony. Z hľadiska legislatívno-technického takáto úprava správna nie je. Čo sa týka účinkov povinne zverejňovanej zmluvy. Transparentnosť v akomkoľvek verejnom procese, si myslím, že by sa dala dosiahnuť aj trochu inak, pretože komplikácie, ktoré vyplynú z tejto právnej úpravy, môžu mať negatívne následky. Súhlasím, keď budete zavádzať pokuty za nezverejňovanie zmlúv, vysoké sankcie, osobnú zodpovednosť osôb, ktoré povinne zverejňujú zmluvy a budú aj osobne zodpovedať, či už starosta obce, minister, je to jedno. Prípadne, v prípade verejných obstarávaní takúto povinnosť môžete uložiť aj odborne spôsobilým osobám, ktoré garantujú proces verejného obstarávania. Na druhej strane, ale zavádzate do Občianskeho zákonníka úpravu, na základe ktorej, keď sa akýmkoľvek nedopatrením nezverejní v lehote zmluva, tak táto nie je neplatná, ale je nulitná, to znamená, že platí, citujem: „ods. 4 § 47a platí, že k uzavretiu zmluvy nedošlo“. Vzniknú v praxi obrovské komplikácie, keď navzájom si budú účastníci zmluvy plniť, zmluvné strany plniť, nebude to, bude to bezdôvodným obohatením plnením nedlhu a zmluva, ktorá by mala mať účinky, jedna zmluvná strana bude negatívne dotknutá tým, že si osoba, ktorá má povinne zverejňovať túto zmluvu, nesplnila svoju zákonnú povinnosť. To znamená, že trpieť bude ten účastník zmluvy, ktorý porušenie práva nijakým spôsobom nezavinil. Vzájomné nároky, vysporiadanie si ich navzájom, bude ďalším spôsobom problematické, ale to už ukáže prax. Napriek tomu, samozrejme, právo nemá rado výnimky. Vy zavádzate výnimku, že zmluva uzavretá na účely odstránenia následkov mimoriadnej udalosti bezprostredne ohrozujúcej život, zdravie a tak ďalej a tak ďalej je účinná bez zverejnenia. Poviem s nadsádzkou, vidíte, ako sa zneužíva skrátené legislatívne konanie, hoci aj touto vládou, a naťahajú sa dôvody pre skrátené legislatívne konanie, ktoré, samozrejme, nikto nikdy nevidel. Samozrejme, mnohé povinné osoby, resp. tí, ktorí ich budú kontrolovať, budú vidieť, alebo nevidieť dôvody, na základe ktorých osoba, ktorá by mala povinne zverejniť zmluvu, by takúto zmluvu, na základe takejto zákonnej výnimky, ju zverejňovať nemusela. A zase sa pýtam. Sankcia, následok nulitnosti takéhoto právneho úkonu, je veľmi riziková, najmä v čase, keď prebehne riadne verejné obstarávanie, keď bude zmluva uzavretá a tak ďalej a tak ďalej. Čo sa týka možnosti odstúpiť od zmluvy, tu považujem toto za najväčšie riziko a ja dúfam, že s takouto úpravou to nemyslíte vážne, pani ministerka, pretože vy zavádzate do Občianskeho zákonníka, že od zmluvy, podľa § 47a môže účastník, ktorý je osobou, ktorá povinne sprístupňuje informácie podľa osobitného zákona odstúpiť bez uvedenia dôvodu do 10 dní odo dňa nadobudnutia účinnosti zmluvy. Ja sa teraz chcem opýtať, trištvrte roka prebehne obrovské verejné obstarávanie, naozaj sa dodržia všetky zákonné podmienky, také, aké sa dodržať majú, legislatívne, právne a procesne je celý systém pripravený a uzavrie sa zmluva s dodávateľom služby, tovarov, prác, čokoľvek. Teraz Občiansky zákonník bude umožňovať obstarávateľovi odstúpiť od zmluvy, ktorú uzavrel na základe riadneho verejného obstarávania, do 10 dní od uzavretia zmluvy, on si splní všetky povinnosti vyplývajúce z verejného obstarávania, ale do 10 dní bude môcť bez udania dôvodu, bez akýchkoľvek sankcií od zmluvy odstúpiť. Nielenže to spôsobí v praxi obrovské problémy, pretože na jednej strane účastník, ktorý vyhral súťaž, tender, a ktorý chcete, aby bol transparentný a verejný, má mať potom nárok, aby s ním ako prvým uchádzačom bola uzatvorená zmluva, ale na druhej strane, ja sa pýtam, keď tam bude v takomto prípade po uzavretí zmluvy 10 dní lehota na to, aby sme rokovali, alebo aby obstarávateľ rokoval, vypoviem s tebou zmluvu bez udania dôvodu, alebo nevypoviem? Bude, alebo nebude, podľa vášho názoru, takýto účastník, zmluvná strana, ktorá bude dodávať štátu, obci alebo komukoľvek inému, bude, alebo nebude vydierateľný ohľadne toho, či s ním bez udania dôvodu, bez akýchkoľvek náležitostí, vypovedajú zmluvu alebo nie? Ja tu hovorím o problémoch, ktoré môžu vzniknúť. Prosím, nespájajte to so zákonom o slobodnom prístupe k informáciám, pretože rozširovanie úpravy, na základe ktorej sa zverejňujú zmluvy alebo akékoľvek iné právne úkony týchto osôb, ktoré nakladajú s verejnými prostriedkami, nepovažujem za nesprávne, naopak. Ale viazať to na účinnosť týchto právnych úkonov v praxi, viazať to a rozširovať to o možnosť odstúpiť bez udania dôvodu od platne uzatvorenej zmluvy, a ja si dovolím citovať, čo považujem už za nezmysel, lebo v práve, aby sme reagovali na mediálne správy, je že v dôvodovej správe, pani ministerka, uvádzate, že od zmluvy bude možné odstúpiť do 10 dní, keď sa zistí, že bola nevýhodná a tak ďalej. Ja sa pýtam, načo je proces verejného obstarávania? Po prvé. Aká je tam osobná zodpovednosť aj odborne spôsobilých osôb a ďalších ľudí, ktorí sú zapojení do procesu? A ďalej, keď hovoríme o možnosti odstúpiť, to riziko vydierateľnosti tých subjektov je tam tiež veľmi, veľmi veľké. To znamená, že táto právna úprava je až nebezpečná a nespôsobí transparentnosť, ale môže spôsobiť ešte väčšie korupčné správanie sa v tomto sektore. Vďaka tomu oprávneniu, ktoré tam týmto osobám dávate. Je predsa prirodzené, že čo sa stane po 11 dňoch. Uplynie lehota a novinár napíše článok o 11 dní, že nejaká zmluva je, alebo nie je nevýhodná. Vtedy už dôvodová správa, ktorú ste uviedol, neplatí, pretože túto lehotu, 10-dňovú na odstúpenie od zmluvy, dávate len v trvaní 10 dní. Ja upozorňujem na to, že takáto právna úprava je napr. príznačná pri podomovom predaji, zásielkovom predaji, kde účastník zmluvy môže odstúpiť, keď mu príde poštou nejaká zásielka, ktorú si objednal cez internet, pošle ju naspäť, myslím, že do 10 dní, nesúhlasím s tým, odstupujem od zmluvy. Ale predsa, toto nie je presne takýto prípad, veď tu uzatvárame zmluvy medzi subjektmi, ktoré navzájom sa poznajú, ktoré rokujú na základe, vo väčšine prípadov riadneho procesu, verejného obstarávania. Na základe metód, ktoré sú uvedené v zákone o verejnom obstarávaní. Takže takáto právna úprava naviazaná na účinky zmlúv v Občianskom zákonníku, naviazaná na možnosť bezdôvodného odstúpenia od zmluvy, a to nie je v prípade nevýhodnosti, pretože ste uviedli v návrhu zákona, že je to bez udania dôvodu, tam nie sú uvedené zákonné dôvody, tak takáto právna úprava je veľmi, veľmi nebezpečná. Z uvedeného dôvodu ja odporúčam prepracovať. Nebudem dávať takýto procedurálny návrh vzhľadom na to, aké sú tu pomery v parlamente, prepracovať tento návrh zákona, myslím si, že to nie je spôsobilé na prepracovanie v druhom čítaní, pretože by to mala byť moja úvaha, novela zákona o slobodnom prístupe k informáciám, kde by boli tvrdé sankcie. Tvrdé sankcie voči osobám, fyzickým osobám, ktoré sú povinné, alebo ktoré konajú za povinné osoby, ale nemalo by to byť naviazané na právnu úpravu civilného práva, kde sa účastníci zmluvy budú dostávať do veľmi, veľmi veľkej právnej neistoty. Na druhej strane si zoberme, samozrejme, centrálny register zmlúv, ale keď si zoberieme len takú obec, pani ministerka, tá ubezpečí účastníka, že táto povinne zverejňovaná zmluva bola zverejnená na internetovej stránke. Tým to môžeme považovať za právnu skutočnosť, na základe ktorej táto zmluva nadobúda účinky. Tešíme sa z toho veľmi, ale keď bude pochybnosť o tom, či bola, alebo nebola táto zmluva zverejnená na internete povinného subjektu, čo sa stane? Kto preukáže, že táto zmluva v tom čase visela na internete a bola zverejnená? Potom už nebola. Potom spadol server, alebo jednoducho bola až neskôr. Plnilo sa v čase zverejnenia zmluvy. Ja vám poviem, ako je to možné vierohodne. Notár môže osvedčiť skutočnosti aj iné a vyhotoviť notársku zápisnicu, samozrejme. Alebo to pošleme bezplatne do Obchodného vestníka. Teším sa, aký bude Obchodný vestník zaplnený takýmito skutočnosťami len preto, aby mali účastníci zmluvy právnu istotu o tom, že tento právny úkon nadobudol svoje účinky. Je to, naozaj, na pováženie. Ja by som odporúčal, ja by som súhlasil s právnou úpravou, ktorá veľmi prísne uvádza povinnosti zverejňovať, ale neviazal to naozaj na účinky zmlúv podľa Občianskeho zákonníka. Preto si myslím, že na tomto návrhu zákona je ešte potrebné popracovať a som presvedčený, že na ústavnoprávnom výbore podiskutujeme, možno aj o drobných vecných problémoch, ktoré z tohto návrhu zákona vyplývajú. Ďakujem pekne.