J. Šimko, poslanec: (2001-09-06):
I. Presperín, podpredseda NR SR: Budeme hlasovať. Nech sa páči, hlasujeme. Hlasujte o predloženom návrhu pána spravodajcu. Hlasujte. (Hlasovanie.) Prítomných je 102 poslancov, za 95, proti nikto, zdržalo sa 5, nehlasovali 2. Konštatujem, že Národná rada pridelila návrh zákona výborom, určila gestorský výbor a lehotu výborom na prerokovanie návrhu zákona v druhom čítaní. Len pre upresnenie. O bode č. 18, to znamená tlači 1041, tak ako bolo schválené, budeme hlasovať až po prerokovaní a hlasovaní o všetkých daňových zákonoch. Takže aby bolo jasné, tento bod 18 a tlač 1041 ostane ešte na hlasovanie po týchto zákonoch. Vážení páni poslanci, panie poslankyne, pristúpime teraz k hlasovaniu. Ďalej budeme, páni poslanci, hlasovať o bodoch, ktoré sme prebrali v bloku od bodu 22 až po bod 27, kde bola aj spoločná rozprava. Najskôr budeme hlasovať o návrhu pána poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Mariana Mesiarika na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 289/1995 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov (tlač 982) . Spoločným spravodajcom pre všetky tieto zákony, ktoré boli prerokované, bol pán poslanec Benkovský, ktorý ich bude postupne uvádzať. Prosím o prvé hlasovanie k návrhu poslanca Mariana Mesiarika. M. Benkovský, poslanec: Ďakujem za slovo. K predloženému návrhu bol mnou podaný návrh, aby sa Národná rada Slovenskej republiky uzniesla podľa § 73 ods. 3 písm. b), že nebude pokračovať v rokovaní o návrhu zákona. Prosím dať hlasovať. I. Presperín, podpredseda NR SR: Môžeme hlasovať, prosím. (Hlasovanie.) Prítomných je 107 poslancov, za 66, proti 23, zdržalo sa 12, nehlasovalo 6. Tento návrh bol schválený, to znamená, že nebudeme pokračovať ďalej o návrhu pána poslanca Mariana Mesiarika . Budeme pokračovať hlasovaním o návrhu skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 289/1995 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov (tlač 999). Nech sa páči, pán spravodajca. M. Benkovský, poslanec: Ďakujem. Aj k tomuto návrhu zákona som v rozprave predložil návrh, aby sa Národná rada Slovenskej republiky uzniesla podľa § 73 ods. 3 písm. b), že nebude pokračovať v rokovaní o návrhu zákona. I. Presperín, podpredseda NR SR: Budeme hlasovať o predloženom návrhu. Hlasujte. (Hlasovanie.) Prítomných je 103 poslancov, za 52 poslancov, proti 40 poslancov, zdržalo sa 8, nehlasovali 3. Konštatujem, že Národná rada sa uzniesla, že tento návrh zákona neprerokuje v druhom čítaní. Pokračujeme hlasovaním o návrhu poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Rastislava Šeptáka na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 289/1995 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov (tlač 1083). Pán poslanec Benkovský, máte slovo. M. Benkovský, poslanec: Ďakujem. K návrhu pána poslanca Šeptáka bol podaný návrh, aby sa Národná rada Slovenskej republiky uzniesla podľa § 73 ods. 3 písm. b), že nebude pokračovať v rokovaní o návrhu zákona. Prosím dať hlasovať. I. Presperín, podpredseda NR SR: Hlasujeme o tomto návrhu zákona. Hlasujeme, prosím. Hlasujte. (Hlasovanie.) Prítomných je 104 poslancov, za je 60 poslancov, proti 38, zdržalo sa 6, hlasovali všetci. Konštatujem, že Národná rada sa uzniesla, že tento návrh zákona neprerokuje v druhom čítaní. Pokračujeme... (Ruch v sále.) Prosím pokoj v rokovacej sále, pán podpredseda. Pokračujeme hlasovaním o návrhu poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Rastislava Šeptáka na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 289/1995 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov (tlač 1084). Prvé hlasovanie, pán spravodajca. M. Benkovský, poslanec: Obdobne aj k tomuto návrhu, k tlači 1084 bol podaný návrh, aby sa Národná rada Slovenskej republiky uzniesla podľa § 73 ods. 3 písm. b), že nebude pokračovať v rokovaní o návrhu zákona. I. Presperín, podpredseda NR SR: Budeme hlasovať. Hlasujte. (Hlasovanie.) Prítomných je 106 poslancov, za 65 poslancov, proti 36, zdržalo sa 5, hlasovali všetci. Konštatujem, že Národná rada sa uzniesla, že tento návrh zákona neprerokuje v druhom čítaní. Nasleduje hlasovanie o návrhu poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Štefana Šlachtu na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 289/1995 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov (tlač 1138). Prvé hlasovanie, prosím. M. Benkovský, poslanec: Áno, ďakujem. Aj k návrhu pána poslanca Šlachtu bol podaný návrh, aby sa Národná rada Slovenskej republiky uzniesla podľa § 73 ods. 3 písm. b), že nebude pokračovať v rokovaní o návrhu zákona. Prosím dať hlasovať. I. Presperín, podpredseda NR SR: Prosím, môžeme hlasovať. (Hlasovanie.) Prítomných je 107 poslancov, za 56 poslancov, proti 44, zdržalo sa 7 poslancov, hlasovali všetci poslanci. Konštatujem, že Národná rada sa uzniesla, že tento návrh zákona neprerokuje v druhom čítaní. Prosím, ďalej budeme hlasovať o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon  Národnej rady Slovenskej č. 289/1995 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov (tlač 1113) . Prvé hlasovanie, nech sa páči. M. Benkovský, poslanec: Ďakujem za slovo, pán predsedajúci. V rozprave neodzneli žiadne návrhy na uznesenie Národnej rady, preto ako spravodajca odporúčam, aby sa Národná rada Slovenskej republiky uzniesla podľa § 73 ods. 3 písm. c) rokovacieho poriadku na tom, že odporučí tento návrh prerokovať v druhom čítaní. Prosím, dajte hlasovať. I. Presperín, podpredseda NR SR: Budeme hlasovať o tomto návrhu a postúpení do druhého čítania. Hlasujte. (Hlasovanie.) Prítomných je 107 poslancov, za 79 poslancov, proti 20, zdržalo sa 8, hlasovali všetci. Konštatujem, že Národná rada sa uzniesla, že tento vládny návrh zákona prerokuje v druhom čítaní. Druhé hlasovanie. M. Benkovský, poslanec: Súčasne odporúčam v zmysle § 74 ods. 1 zákona Národnej rady Slovenskej republiky o rokovacom poriadku a v súlade s rozhodnutím predsedu Národnej rady Slovenskej republiky č. 1174 z 13. júna 2001 prideliť v druhom čítaní na prerokovanie tento návrh okrem Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre financie, rozpočet a menu aj Ústavnoprávnemu výboru Národnej rady Slovenskej republiky, Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie, Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre pôdohospodárstvo a Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre sociálne veci a bývanie. Za gestorský výbor navrhujem Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre financie, rozpočet a menu a zároveň odporúčam, aby výbory uvedený návrh prerokovali do 11. októbra 2001 a gestorský výbor do 16. októbra 2001. Prosím, dajte hlasovať. I. Presperín, podpredseda NR SR: Hlasujte o tomto návrhu, páni poslanci a panie poslankyne. Hlasujeme. (Hlasovanie.) Prítomných je 107 poslancov, za 104 poslancov, proti nikto, zdržali sa 3, hlasovali všetci. Konštatujem, že Národná rada pridelila návrh zákona výborom, určila gestorský výbor aj lehotu výborom na prerokovanie návrhu zákona v druhom čítaní. Blok hlasovania sme, páni poslanci, skončili. Budeme pokračovať v rokovaní tým, že pristúpime k prvému čítaniu o návrhu poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Rastislava Šeptáka na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 366/1999 Z. z. o daniach z príjmov v znení neskorších predpisov. Tento návrh ste dostali ako tlač 1122, návrh na pridelenie návrhu zákona na prerokovanie výborom Národnej rady máte v rozhodnutí predsedu Národnej rady č. 1229. Dávam slovo poslancovi Rastislavovi Šeptákovi a prosím ho, aby návrh uviedol. R. Šepták, poslanec: Ďakujem za slovo, pán predsedajúci. Vážená pani ministerka, dámy a páni... (Ruch v sále.) I. Presperín, podpredseda NR SR: Prosím, páni poslanci, postupujeme ďalej v programe. Pokiaľ chcete rokovať v dvojiciach, trojiciach, buďte tak dobrí, opustite rokovaciu sálu, lebo vás začnem menovať po jednom. Pán poslanec Halmeš, pán poslanec Cuper, pán poslanec Šebej, pán poslanec Benkovský, prosím, aby ste nerušili pána poslanca Šeptáka. Nech sa páči, máte slovo. R. Šepták, poslanec: Ďakujem ešte raz za slovo. Čiže budem pokračovať. Dámy a páni, máte pred sebou tlač 1122 – návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 366/1999 Z. z. o daniach z príjmov v znení neskorších predpisov. Zvýšenie cenového limitu nákupu osobných automobilov, ktorý je možné uplatniť ako daňový výdavok (cena, ktorá sa na účely odpisovania považuje za vstupnú cenu), vyplýva zo skutočnosti... (Ruch v sále.) I. Presperín, podpredseda NR SR: Pán poslanec, prepáč, buď tak dobrý, keby si chvíľu zastal. Páni poslanci, tak sme hádam kultúrni ľudia, buďte tak láskaví, rešpektujte právo rečníka. Zároveň keď mám slovo, chcem oznámiť, že zajtra budeme rokovať po odsúhlasení alebo po odhlasovaní týchto zákonov tohto bloku o dôchodkoch. Nech sa páči. R. Šepták, poslanec: Ďakujem, pán predsedajúci. Pokračujem, že podnikateľ na zabezpečenie svojej činnosti potrebuje pohodlne a dostatočne bezpečné vozidlo, ktoré mu umožní vykonávať podnikateľské aktivity i z pohľadu na jeho zdravie a bezpečnosť. Myslím si, že na našom trhu sa za cenu 800 tisíc, resp. 900 tisíc pri kúpe na lízing nachádza dostatočná škála vozidiel spĺňajúcich uvedené kritériá a okrem toho i dostatočne reprezentatívne. Navrhnutý limit je podstatne nižší, ako si navrhla naša vláda na kúpu osobného automobilu pracovníkom štátnej správy. Kabinet Mikuláša Dzurindu odobril návrh ministra vnútra na stanovenie hornej hranice cenového limitu nákupu osobných motorových vozidiel pre inštitúcie financované zo štátneho rozpočtu. Tento limit je v rozpätí 400 tisíc – 2 mil. korún, kde napr. nákup osobného motorového vozidla v hodnote 1,3 mil. si môžu dovoliť kúpiť už prednostovia okresných úradov a súdov. Podnikatelia, z ktorých daní sa tvorí štátny rozpočet a z ktorých peňazí si kupujú motorové vozidlá štátni úradníci, však na zabezpečenie svojej podnikateľskej činnosti si do daňových výdavkov môžu zahrnúť kúpu osobného automobilu len do výšky 450 tisíc korún, resp. 550 tisíc korún pri kúpe na lízing. Tento návrh odstraňuje diskrimináciu podnikateľov a stavia ich na rovnakú úroveň s predstaviteľmi štátnej správy. Predpoklad, že zavedením limitu odpisovania osobných automobilov sa zvýšia príjmy štátneho rozpočtu, sa nesplnil. Podnikateľ má veľa iných možností nakúpiť tovar, ktorého 100 % odpíše do nákladov, a tak zamedzí vyššej daňovej povinnosti. Zavedenie limitu nákladov na preukázanú spotrebu pohonných hmôt vo výške 85 % je v podnikateľskej sfére chápané ako dvojitý postih s prenesením dopadov na podnikateľskú sféru z dôvodu neschopnosti štátu zaviesť dostatočné kontrolné mechanizmy, a preto sa navrhuje uvedený limit vypustiť. Vážené panie poslankyne, páni poslanci, k predloženému návrhu tohto zákona ma viedla skutočnosť, že naša vláda si z prostriedkov štátneho rozpočtu odsúhlasila limity na nákup motorových vozidiel pre inštitúcie financované zo štátneho rozpočtu, ktoré sú v rozmedzí od 400 tisíc do 2 mil. korún. Nákup motorového vozidla v hodnote 1,3 mil. si môže dovoliť už prednosta okresného úradu. Podnikatelia, z daní ktorých sa financuje štátny rozpočet, si však môžu do daňových výdavkov zahrnúť kúpu osobného automobilu len do výšky 450 tisíc, resp. 550 tisíc korún pri kúpe na lízing. Kto vytvára, dámy a páni, príjmy štátneho rozpočtu v tomto štáte? Aký je dôvod na to, aby tí, ktorí tvoria príjmy a na zabezpečenie svojej podnikateľskej činnosti potrebujú dopravný prostriedok, boli v ponímaní zákona menej hodnotní ako zamestnanci inštitúcií financovaných  zo štátneho rozpočtu? Argumentácia, že sa kúpou drahých automobilov oslabia príjmy štátneho rozpočtu, je vágna: 1. Podnikatelia majú dostatok iných možností, ako vyčerpať „kvázi“ úsporné peniaze v nákladoch tak, aby nemuseli odvádzať vyššiu daň z príjmu. A tieto možnosti sú legálne. Napr. kúpu vybavenia podnikateľských priestorov, či už nábytkom alebo počítačovou technikou, i televízny prijímač je možné na 100 % zaúčtovať do nákladov, nehovoriac o nákladoch za služby. 2. Predaj automobilov tzv. luxusnej triedy, športových a terénnych automobilov, t. j. tých kategórií vozidiel, na kúpu ktorých podľa ministerstva financií podnikatelia vynakladajú neúmerné vysoké finančné prostriedky, predstavuje zhruba 4 % z celkového predaja osobných automobilov za rok. Toto číslo za posledné tri roky nezaznamenalo zásadné zmeny. To znamená, že podnikateľ, ktorý na to má, kupuje automobil bez ohľadu na limit. Predpoklad ministerstva financií, že zákonne upraví možnosť kúpy automobilov vyššej triedy tým, že zavedie cenové limity nákupu motorových automobilov, ktoré je možné uplatniť ako daňový výdavok, sa nenaplnil. Automobily tzv. luxusnej triedy sa v roku 1999 predávali len v počte 81 kusov a v roku 2000 to bolo 89 kusov a za polrok tohto roku 42 kusov. Podobný vývoj je i v predaji športových a terénnych automobilov. 3. Zákon sa tak dotkol tých podnikateľov, ktorí si nekupujú automobil z prepychu, ale pretože ho potrebujú na zabezpečenie svojej podnikateľskej činnosti. Zákon im však limitom stanovuje, že si môžu kúpiť len vozidlo triedy B, čo je tzv. malé vozidlo, ale ak si podnikateľ chce kúpiť športové lietadlo alebo motorový čln, štát mu z nich umožní odpísať až 800 tisíc korún. 4. Podnikateľ na to, aby zabezpečil výkon svojej podnikateľskej činnosti na patričnej úrovni, potrebuje pohodlné, dostatočne bezpečné vozidlo. Navrhovaný limit 800 tisíc, resp. 900 tisíc korún pri kúpe na lízing je dostatočný na to, aby si takéto vozidlo mohol podnikateľ obstarať. Na našom trhu sa nachádza dostatočná škála vozidiel spĺňajúcich uvedené kritériá a zároveň je aj dostatočne reprezentatívna. 5. Podnikatelia sa cítia menejcenní ako pracovníci inštitúcií financovaných zo štátneho rozpočtu, nakoľko zo svojich daní dopriali luxus tým, ktorí netvoria príjmy štátneho rozpočtu, ale z neho ukrajujú. 6. Zároveň treba pripomenúť, že odborná reštrikčná politika sa uplatňovala i v rokoch 1995 a 1996, avšak už vtedy boli stanovené limity dostatočne alebo podstatne vyššie, a to v čiastkach 700 tisíc, resp. 800 tisíc pri kúpe na lízing. Od roku 1997 sa limity zo zákona vypustili, pričom ekonomické vyhodnotenie ich zavedenia nebolo vôbec vykonané. Napriek tomu sa znovu zaviedli limity, ktorých výška sa podstatne znížila hoci všeobecne cenová úroveň vzrástla. Opätovne sme sa nedočkali serióznych ekonomických prepočtov, ktoré by preukázali pozitívne vplyvy na štátny rozpočet, a, ako som vám v predchádzajúcom povedal, nezaznamenal sa ani pokles predaja osobných automobilov tzv. luxusnej triedy, športových a terénnych. Naopak, vláda limitmi na kúpu osobných automobilov pre pracovníkov svojich inštitúcií zaistí minimálne v triede luxusných automobilov zvýšenie predajov. Štátny rozpočet, to nie je len kapitola príjmov, ale aj výdavkov. Reštrikciou podnikateľov popierame rovnosť zákona pre každého. K druhej časti navrhovaných zmien, ktorá sa dotýka vypustenia limitu nákladov na preukázanú potrebu PHM vo výške 85 %, chcem povedať, že každý automobil potrebuje na to, aby išiel, pohonné hmoty, ktorých spotreba je deklarovaná v technických podmienkach prevádzky každého automobilu. Zákon si osoboval právo hovoriť do tejto spotreby a určil, že na prevádzku stačí len 85 % tejto deklarovanej spotreby. Stavia sa do polohy univerzálneho konštruktéra, ktorý znížil spotrebu vo všetkých typoch áut o 15 %. Je to veľmi jednoduché. Pokiaľ sa ministerstvo financií nechcelo postaviť do tejto polohy a chcelo vyriešiť používanie služobných vozidiel na súkromné účely, týmto zákonom len priznalo nedostatočne kontrolné mechanizmy orgánov zodpovedných za výber daní, nakoľko používanie služobného vozidla na súkromné účely je zákonom ošetrené ako funkčný požitok, ktorý je fyzická osoba povinná vykázať pri vyúčtovaní daní z príjmov fyzických osôb. Tým, že ministerstvo financií zaviedlo túto právnu úpravu len núti podnikateľov hľadať cesty, ako túto právnu formu obísť. Predsa nebudú postihovaní dvakrát, raz ako podnikatelia zaúčtovaním len 85 % preukázaných nákladov na PHM a druhýkrát ako fyzické osoby priznaním funkčného požitku a odvedením vyššej dane z príjmu fyzických osôb. Znovu nám nebol predložený žiadny ekonomický prepočet, ktorý by preukázal opodstatnenosť takejto právnej úpravy. Vážení páni a dámy poslanci, uviedol som vám dostatok argumentov na to, aby ste podporili a schválili môj návrh, podporili ho do druhého čítania, zvlášť keď táto úprava naozaj neovplyvní nepriaznivo príjmy štátneho rozpočtu. Veľmi pekne ďakujem. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem, pán poslanec Šepták. Pán poslanec Farkas, prosím, keby ste uviedli správu gestorského výboru stručne.