I. Šulaj, poslanec: (2004-05-26):
V každom prípade si však musíme uvedomiť, že za rok 2003 Národná banka Slovenska dosiahla stratu  mínus 31 434 miliónov korún. To znamená, že tento ekonomický ukazovateľ hovorí o tom, ako sa majetok Národnej banky Slovenska buď zhodnotil, alebo ponížil, pretože účtovný hospodársky výsledok je súčasťou vlastného imania každej inštitúcie, a to už či podnikateľskej, alebo inej, ktorá hospodári na základe samostatného zákona. Ak hovoríme o takejto vysokej strate mínus 31 miliárd korún, mali by sme analyzovať hlavný vplyv tejto straty. Hlavným vplyvom tejto straty boli vplyvy z ocenenia cudzej meny a obchody so zlatom, ktorých hodnota za predchádzajúci  rok 2003  dosiahla  sumu mínus 22 894 miliónov korún. Z toho realizované kurzové zisky a straty boli mínus 12,9 miliardy korún a nerealizované, ktoré súviseli aj so zmenou metodiky účtovníctva, mínus  9  897 miliónov korún. Ak sa pozrieme na vplyv straty na vlastné imanie Národnej banky Slovenska, musíme konštatovať, že v roku 2003, teda k 31. 12. 2003 Národná banka Slovenska dosiahla záporné vlastné imanie podľa mojich prepočtov mínus 16 371 miliónov korún. V súvislosti so stratou, ktorá vznikla za rok 2003 a aj za predchádzajúce obdobia sa objavujú nasledovné otázky. Po prvé. Ako bude vykrytá strata z roku 2002 a roku 2003, ktorá predstavuje výšku vyše 56 miliárd korún? Takúto otázku som položil aj pánovi guvernérovi vo výbore pre financie, rozpočet a menu. Vtedy som dostal odpoveď, že táto strata bude krytá z budúcich ziskov Národnej banky Slovenska. Ďalej ma zaujíma, aké opatrenia prijala Národná banka Slovenska v roku 2003 na odstránenie kurzových strát, ktoré sa prejavili už v roku 2002, keď sme schvaľovali takisto správu o výsledkoch hospodárenia za rok 2002, a myslím si, že vtedy bola celková účtovná strata mínus 22,8 miliardy korún. Po tretie ma zaujíma, aké opatrenia obdobného charakteru prijme v roku 2004 Národná banka Slovenska, aby sa uvedená skutočnosť neprejavila aj v hospodárení roku 2004, a to i napriek tomu, že si uvedomujem dopady zmeny metodiky účtovníctva, ktoré sú už trvalého charakteru, kde sa neúčtujú rezervy a kde je asi predpoklad, že takéto kurzové straty už nebudú. A po štvrté, aká je miera rizika vyplývajúca zo záporného imania Národnej banky Slovenska? My by sme len tak nemali konštatovať, že Národná banka Slovenska  má záporné imanie mínus 16 miliárd korún. Mali by sme sa opýtať, akú veľkú stratu môže mať Národná banka Slovenska na globálny ekonomický, makroekonomický  rámec Slovenska. Konkrétne napríklad, ak by vlastné imanie dosiahlo napríklad mínus 50 alebo mínus 60 miliárd korún, moja otázka je, či táto skutočnosť nebude mať vplyv na menovú alebo devízovú politiku Národnej banky Slovenska? Či sa slovenská ekonomika bude môcť vyvíjať takisto progresívne, ako sa doteraz vyvíjala, alebo či nenastanú nejaké veľké možnosti, alebo iné možnosti súvisiace s veľkými finančnými inštitúciami, ktoré môžu zaútočiť na našu menu. Preto by som odporúčal, aby sme si vedeli odpovedať aj na tieto otázky. V súvislosti s kurzovou politikou Národnej banky mám ešte jeden návrh uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky, ktorý znie nasledovne: Návrh uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky z dňa 26. 4. 2004, ktorým Národná rada Slovenskej republiky žiada, aby Národná banka Slovenska predložila materiál. Národná rada Slovenskej republiky žiada Národnú banku Slovenska, aby v zmysle príslušných ustanovení zákona o rokovacom poriadku predložila v lehote 30 dní materiál k týmto bodom. Po prvé, menovú štruktúru devízovej pozície Národnej banky Slovenska k dátumu predaja SPP v roku 2002, po druhé, menovú štruktúru devízovej pozície Národnej banky Slovenska pri inkase za predaj SPP, po tretie, menovú štruktúru devízovej pozície NBS k 31. 12. 2003, a po štvrté, aké boli dopady týchto konverzií súvisiace s predajom SPP. Ďakujem za pozornosť.