J. Burian, poslanec: (2004-06-29):
Musím na začiatku povedať, že aj to opatrenie alebo aj to vlastne doporučenie prepracovať túto správu nie je, by som povedal, nejakým politickým záujmom, ale skôr realitou, pred ktorou, mám taký dojem, táto správa zatvára oči. Zatvára oči pred tým, že nechceme si priznať, že táto realita je tu a, bohužiaľ, regionálne rozdiely sú veľmi výrazné a veľmi, veľmi, by som povedal, zapríčiňujú úpadok regiónov, ktorý, si myslím, pri rozumnej politike by sa dal čiastočne odstrániť alebo minimalizovať. Táto správa, sociálna a ekonomická situácia obyvateľstva v jednotlivých regiónoch Slovenska popisuje v úvode, že je závislá od miery nezamestnanosti, rastu reálnych miezd, dostupnosti trhu práce, mobility za prácou, zloženia obyvateľstva. Myslím si, že táto definícia je veľmi zjednodušená. A dovolím si povedať, že pokiaľ by som si zobral základné ekonomické metódy a základný ekonomický štvorec, tak určite tam chýba rast HDP, chýba tam rovnováha, teda by som povedal, finančná. A to vychádza z rozpočtu jednotlivých regiónov. Určite je tam zamestnanosť, o ktorej aj tá správa hovorí, a cenová stabilita. Pri cenovej stabilite môžeme brať, že môže byť v jednotlivých regiónoch iná, teda je to popisne inflácia. Ak sa pozrieme na jednotlivé body tejto správy, tak začnem tou nezamestnanosť, ktorá už bola spomínaná v tejto správe. Musím na začiatku pripomenúť, že Slovenská republika bola kritizovaná za nedodržanie Dohovoru Medzinárodnej organizácie práce v Ženeve. A kritika Výboru expertov hovorí: „Údaje, ktoré poskytla vláda, poukazujú na stále zvyšovanie nezamestnanosti od roku 1996, v roku 2002 s priemerom 18,5 %. Vláda uvádza podstatnú časť nezamestnanosti z dôvodu štrukturálnej nezamestnanosti. Dlhodobo nezamestnaní tvoria viac ako polovicu nezamestnaných. Je vysoká nezamestnanosť ľudí s nízkym vzdelaním. Mladí ľudia medzi 15 a 24 rokom sú tiež s vysokým počtom nezamestnaných. Celková zamestnanosť 51,8 % je najhoršia v regióne Košice. A za roky 1997 až 2000 celková nezamestnanosť poklesla o 4 %, v Bratislave vzrástla o 2 %...“ Výbor vníma s obavami najnovšie trendy trhu práce, ktoré hovoria o zhoršovaní situácie a zosilnení regionálnej nerovnováhy. Vidiecke oblasti majú najhoršiu situáciu v nezamestnanosti. K boju proti nezamestnanosti na vidieku vypracovala vláda program na tvorbu pracovných miest cez rozvoj existujúcich družstiev vrátane nových druhov družstiev zaangažovaných do sporenia a v poskytovaní kreditov lekárskej aktivity a tak ďalej. Vláda vysvetľuje nezamestnanosť medzi mladými, medzi 15 až 24 rokom ich veku, ako najväčší problém. Len na tejto ukážke by som chcel zdokumentovať, že regionálne rozdiely v nezamestnanosti sú tak veľmi vypuklé, že vlastne na základe štúdie, ktorú predložil aj pán poslanec Šulaj bolo vidieť obrovské rozdiely medzi Bratislavou a regiónmi východu. Myslím, že asi je namieste tu povedať aj to, že vyzerá, že my sme sa pripojili k základným štandardom, ktoré asi vo svete fungujú, to je bohatý západ, chudobný východ, eventuálne bohatý sever, chudobný juh. A myslím si, že Slovensko je takýmto príkladom. Bohužiaľ, Slovensko je krajina, ktorá je tak malá, že takéto vysoké rozdiely sa mi javia, ako, by som povedal, neexaktne reálne alebo nie dobre, a teda nie rozdiely, ktoré by sa mali na takomto malom teritóriu vyskytovať. Druhou časťou alebo druhou oblasťou, ktorá je tu rozoberaná, je rast reálnych miezd. Je jasné, že to je odrazom nezamestnanosti a odrazom vysokého počtu nezamestnanosti. Rast reálnych miezd je, by som povedal, pokiaľ berieme západnú časť Slovenska, Bratislavu a berieme východnú časť či už Prešovský alebo Košický kraj, pokles o 70 až 80 %. Dostupnosť trhu práce. Dostupnosť trhu práce je závislá práve od opatrení, ktoré by vláda mala prijať na to, aby sa ozdravil takýto systém alebo aby sa ozdravila jednak ekonomika a jednak rozvoj týchto regiónov, ktoré sú hlavne z východnej časti republiky. Dostupnosť trhu práce súvisí priamo s mobilitou pracovnej sily. Mobilita pracovnej sily je závislá od toho, ako ekonomicky dokážu títo ľudia zabezpečiť svoju mobilitu vzhľadom na to, že náklady, ktoré súvisia s touto mobilitou, sú veľmi vysoké a jednoducho bežný občan si nemôže dovoliť prejsť za prácou, by som povedal, cez celú republiku, aby si zabezpečil zároveň svoje základné náležitosti, svoje základné náležitosti tým, že sme schválili v zákone výšku 10 000 korún pre ľudí, ktorí teda sú nezamestnaní viac ako pol roka, a teda sa presťahujú za prácou na iné územie alebo do inej časti republiky. Myslím, že tieto ukazovatele, o ktorých som hovoril, sú, bohužiaľ, v tejto správe veľmi zahmlené a takisto aj ukazovatele HDP, ktoré sú v tejto správe uvedené len v grafickej štruktúre, sú veľmi, veľmi chabo popísané a zároveň sú veľmi, tak by som povedal, ako zneprehľadnené. Tá neprehľadnosť vyžaruje v tom, že je to na čiernobielej štúdii, kde nie je jasné, ktorá krivka odráža akú úroveň miery HDP, povedzme, miery nezamestnanosti, rastu reálnych miezd a tak ďalej. Myslím si, že bolo by namieste povedať si to, že tie ukazovatele, ktoré tu popísal pán Šulaj vo svojej prezentácii, sú vlastne ukážka toho, že práve tieto štatistické dáta mali byť prezentované v tejto správe. Je veľkou škodou, že tieto štatistické dáta nie sú v tejto správe. A, bohužiaľ, by som povedal, neuvádzaním týchto štatistických údajov sa vlastne zahmlieva celý tento proces. A myslím si, že ak by vláda a ľudia, ktorí pripravovali tento materiál, tento proces nezahmlievali, myslím, že by bola lepšia diskusia a každý by pochopil, že tieto rozdiely sú, a, doslova hovorím, nezatváral by pred týmito rozdielmi oči. Opatrenia. V druhej časti sa popisujú opatrenia, ktoré by mali zmierniť tieto regionálne rozdiely. V týchto opatreniach podstatnú časť tvoria aktivity, ktoré súvisia s regionálnou politikou, ktorá vyplýva z čerpania prostriedkov zo štrukturálnych fondov a z kohézneho fondu. Myslím si, že je namieste otázka, akými opatreniami vláda prispeje k tomu, jednak aby tieto štrukturálne fondy boli naplňované alebo aby mohli byť čerpané na prospech regiónov, keďže v štátnom rozpočte nie je dostatok peňazí na dofinancovanie štrukturálnych fondov, a druhá vec je otázka na tom, aké opatrenia urobila vláda na to, aby zmiernila regionálne rozdiely. Vyzerá, že my vlastne riešime vlastne každú kapacitu ad hoc. Keď príde KIA – Hyundai tak začneme stavať diaľnicu, ktorú si vyžaduje primárne zmluva s touto firmou. A zároveň im dávame výhody, ktoré súvisia jasne s podporou strategického investora. Nemáme nič alebo nemám nič proti investovaniu alebo prijímaniu a dávaniu teda štátnej pomoci pre takýchto zaujímavých investorov, je otázka, do akej miery pre takýchto investorov by boli vytvorené podmienky na východe tejto republiky v prípade, že by sa rozhodol niektorý z investorov investovať na východe alebo v Prešovskom alebo v Košickom kraji, keď už dnes vieme, že investície, pokiaľ ide o Peugeot Citroen a KIA, vyprázdňujú štátnu pokladňu do tej miery, že nebude dostatok peňazí na to, aj keď teda počúvame rôzne zbožné želanie politikov, eventuálne vládnych činiteľov, že ďalšie investície prídu na východ. Tie jednoducho neprídu, pokiaľ základným procesom, ktorý je tu v tejto správe deklarovaný, je infraštruktúra a tento rozvoj infraštruktúry nebude a ani nie je rátaný v najbližšom pláne. Stotožňujem sa s tým, čo povedal poslanec Paška, že len minimum, ktoré bolo prijaté pre to, aby sa uskutočnilo prepojenie Košice – Miškovec, aj tieto peniaze, ktoré mali byť pôvodne na štúdiu a na rozbeh prác s diaľnicou Košice – Milhosť, sú v podstate, by som povedal, rôznymi politickými hrádkami rozdelené do iných podskupín, ktoré nesúvisia s výstavbou tejto diaľnice. Určite bolo tu dosť rozprávané o fiskálnej decentralizácii, o zvýšení alebo znížení regionálnych rozvojov fiskálnou decentralizáciou. Myslím, že to bude veľmi silnou otázkou alebo, by som povedal, veľmi silnou témou v čase, keď sa bude schvaľovať zákon o fiskálnej decentralizácii. A myslím, že riešiť to dočerpávanie zdrojov alebo získavanie ďalších zdrojov prostredníctvom dane z nehnuteľnosti, resp. zvýšením týchto daní nie je práve tou cestou, kde by teda tieto regióny boli natoľko bohaté, aby dokázali platiť alebo dokázali získať toľko peňazí, aby naplnili rozpočet mesta, obcí a vyšších územných celkov. Takže na záver by som k tejto správe chcel povedať, že ak by táto správa bola precízne upravená a precízne spracovaná, myslím si, že dnes by sme nemuseli vlastne žiadať a takisto, by som povedal, vynucovať si ďalšie požiadavky na to, aby tieto správy neboli len riešením regiónov, ale doslova poukazovali aj v rámci regiónov na nedostatky, ktoré sú, a tým by nevyvolávali rôznu vlnu nespokojnosti, ktorá je v týchto regiónoch. A dúfam, že poslanci opozície aj koalície budú mať záujem, aby v rámci týchto regiónov pomohli tým hlavne regiónom, ktoré práve v oblasti financií, v oblasti rozvoja potrebujú čo najviac pomoc. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)