I. Šulaj, poslanec: (2004-10-20):
Kolega Maxon tu začal veľmi zaujímavo hovoriť o zákone, ktorý ovplyvňuje všetky tri oblasti tohto života. My sme v predchádzajúcom období našou daňovou politikou už naozaj menili dvakrát spotrebnú daň z piva. Myslím si, že to bolo asi v roku 2003 alebo v roku 2004. Už vtedy sme konštatovali v zmysle negociačných kritérií, že výška spotrebnej dane z piva je na takej úrovni, ktorá nie je v rozpore s európskymi princípmi zdaňovania. Následne sme v roku 2004 menili sadzbu dane z piva, a to z toho dôvodu, že boli určité rozpočtové problémy. Vtedy sme sa domnievali, že zvýšením sadzby dane z piva budeme riešiť aj fiškálne problémy nášho štátu. Pri diskusiách, ktoré vtedy zazneli v pléne, ale aj následne pri ďalších diskusiách, ktoré zazneli pri pozmeňujúcich návrhoch, ktoré sme napríklad predkladali aj my za politickú stranu Smer, zaznela otázka, ako sa ďalej budú vyvíjať pivovary, ako bude ovplyvnená spotreba piva na Slovensku. Veď koniec koncov Slovensko a Česká republika boli štáty, ktoré boli typické svojou kvalitnou výrobou piva. Vtedy sme hovorili o tom, že zvýšenie spotrebnej dane z piva nebude mať taký podstatný charakter na výrobcov a na konečnú spotrebu a koniec koncov aj na štátny rozpočet. Bola to vtedy ekonomická úvaha, prognóza, ktorá bola reprezentovaná jednými alebo druhými názormi. V súčasnosti však už nemusíme hovoriť o prognóze, môžeme hovoriť o realite. Tá realita na Slovensku je tu a dovolím si ju konštatovať nie svojimi vyjadreniami, ale vyjadreniami ľudí, ktorí pracujú v pivovarníckom priemysle, a ich vyjadreniami, ktoré konštatujú súčasný stav. Budem citovať: „Po ukončení výroby piva v Martine, Trnave a Nitre hrozí krach ďalších troch pivovarov. Dôvodom je príliš vysoká spotrebná daň. Navyše zatvorené boli aj dve sladovne v Rimavskej Sobote a v Nitre. Ak sa situácia nezmení na trhu, zostane len zopár najsilnejších hráčov.“ Teda, ak chcem riešiť ekonomické problémy tejto krajiny v prospech ľudí, ak chceme riešiť ekonomické problémy v prospech podnikateľskej sféry, ak sa zamyslíme nad tým, čo môže spraviť zmenená sadzba dane z pridanej hodnoty na štátny rozpočet, mali by sme riešiť tento problém, o ktorom sme hovorili. Nepchajme teda hlavu do piesku ako pštrosy, ale začnime ho riešiť tým, že podporíme novelu zákona o spotrebnej dani z piva. Ja som teda za to, aby Národná rada vedela využiť sebareflexiu pri posudzovaní všetkých takých dôležitých ekonomických otázok, ako je výška spotrebnej dane z piva. Áno, môžeme na jednej strane hovoriť, že tie ekonomické parametre, ktoré tu sú, sú ťaživé, ale sú iné možnosti, ktoré štát vytvoril. Možnože by to mala byť daň z príjmov, ale tu je namieste otázka, ako hospodária pivovary, keď krachujú. Niektoré vykazujú stratu za polroka 300 miliónov korún. Je teda namieste kompenzácia v iných daniach alebo v inom ekonomickom finančnom daňovom priestore, ktoré parlament nastavil daňovou reformou? Asi nie. Vyskúšajme teda porozmýšľať nad všetkými dopadmi, ktoré táto daň bude mať. Ona nebude mať len dopad na príjem zo spotrebnej dane z piva, bude mať dopad na daň zo závislej činnosti, bude mať dopad na daň z pridanej hodnoty, bude mať dopad na daň z príjmov. Ak na budúcej schôdzi budeme kreovať štátny rozpočet, jeho východiská, myslím si, že je namieste, aby sme sa zaoberali aj otázkou spotrebnej dane z piva. Táto diskusia by naozaj mala byť odborná a vidím v tej ďalšej schôdzi ďalšie možnosti na to, aby sme vyriešili problém, ktorý trápi ľudí, ktorý trápi podnikateľskú sféru a v konečnom dôsledku aj štátny rozpočet. Preto odporučím nášmu poslaneckému klubu, aby hlasoval za uvedený zákon a aby sa tento zákon dostal do druhého čítania. Ďakujem za pozornosť.