J. Počiatek, minister financií SR: (2008-11-27):
Vážené dámy, vážení páni, tak ako sme boli svedkami aj minulý rok, aj v tomto roku sa diskusia k návrhu rozpočtu verejnej správy niesla v duchu porovnávania nami predloženého rozpočtu s rozpočtom na rok 2006. Veľmi rád budem reagovať na tieto negatívne porovnávania. A dovoľte mi najprv reagovať na kritiku smerujúcu k makroekonomickej situácii a prehodnoteniu fiškálneho rámca rozpočtu. Na kritiku budem reagovať porovnávaním v slovenských korunách, aby nevzniklo podozrenie, ako odznelo z úst viacerých poslancov, že sa snažím eurom zakrývať negatíva rozpočtu. Rast ekonomiky Slovenskej republiky odráža zvyšovanie produktivity výrobných faktorov a konkurencieschopnosti ekonomiky. Priebeh prognózovaného, ako aj skutočného rastu ekonomiky bol ovplyvňovaný najmä priebehom predpokladaného a skutočného vývoja budovania nábehu nových výrob a v menšej miere vývojom vonkajšej ekonomiky. Počas vašej vlády prognózy vždy signalizovali, že intenzívny proces vytvárania viacerých výrob takmer paralelne bude viesť v prvej fáze k silnej akcelerácii rastu ekonomiky, ktorú vystrieda fáza so stabilnejšou dynamikou rastu na úrovni okolo 5 %. Ex post sa ukazuje, že skutočný vývoj ekonomiky bol doteraz vždy lepší, ako sa prognózovalo. Predikovaný kulminačný bod pre rast ekonomiky sa tak na základe skutočného vývoja posunul. Takže, len aby som pripomenul to, ako neočakávaný je podľa vás – teraz to zníženie ekonomického rastu, tak v roku 2005, keď ste zostavovali rozpočty na 2006 a ďalej, sa predpokladalo na roky 2007  6,1 %, realita 10,4; na rok 2008 ste predpokladali 5,2 %, realita 7 a na rok 2009 ste predpokladali 5, ako aj na rok 2010, v našich aktualizovaných prognózach 4,6 a ergo 6,1; 4,6 vieme, prečo je. Z uvedených čísel je teda zrejmé, že prirodzený zlom vo vývoji ekonomiky s unikátnym rastom sa dlho očakával a bol dokonca aj v istých ekonomických kruhoch vítaný, pretože vznikali obavy z prehrievania slovenskej ekonomiky. Nedá mi opätovne nezdôrazniť, že slovenská ekonomika bude aj v nasledujúcom období rásť najrýchlejšie spomedzi všetkých krajín Európskej únie, ako aj krajín OECD. Tento predpoklad potvrdila aj samotná Európska komisia, ktorá predpovedá Slovensku rast až na úrovni 4,9 %. Zároveň musím pripomenúť, že práve Slovensko sa týmto návrhom zákona radí medzi veľmi úzky okruh, a to len štyroch krajín v celej Európskej únii, ktorá v podmienkach finančnej krízy s reálnym dopadom na reálne ekonomiky plánuje znižovať zaťaženie budúcich generácií. Návrh výšky deficitu sa pohybuje pod hodnotou priemerného deficitu všetkých členských krajín únie. Pri hodnotení konkurencieschopnosti prostredníctvom svetového ekonomického fóra, tak často citovaného, nemôžeme len čisto konštatovať, že Slovensko v porovnaní s hodnotením v rámci rokov 2007 až 2008 kleslo zo 41. miesta na 46., treba tiež dodať, že bodové hodnotenie sa takmer nezmenilo a významne na náš pokles v rebríčku malo rozšírenie počtu hodnotených krajín. Pán poslanec Mikloš si cielene vybral len jedno čiastočne negatívne vyznievajúce hodnotenie. Existujú však aj iné medzinárodné porovnávania, ktoré potvrdzujú pozitívne kroky súčasnej vlády. Jedným z nich je tiež veľmi rešpektovaná štúdia Svetovej banky Doing Business. V rebríčku za rok Is of Doing Business 2009 sa Slovensko umiestnilo na 36. mieste spomedzi všetkých 181 krajín. Za posledný rok sme si polepšili o jednu priečku. Umiestnili sme sa najlepšie spomedzi krajín V4. Len na porovnanie, Maďarsko 41. miesto, Česká republika 75., Poľsko dokonca 76. miesto. Výrazne sme sa zlepšili v kategórii Starting Business, kde Slovensko postúpilo o 28 priečok. Bol som naozaj prekvapený, že pri diskusii zaznel názor, podľa ktorého sme s prehodnotením fiškálneho rámca rozpočtu ako reakciou na prebiehajúcu globálnu krízu čakali až do konania zasadnutia výboru pre financie, rozpočet a menu. Na tomto mieste sa musím voči tomuto obvineniu ohradiť, pretože neustále sa meniace svetové ekonomické podmienky a prebiehajúca príprava stabilizačných krokov na úrovni Európskej únie si vyžadovali dôslednú koordináciu krokov a dôkladné zváženie všetkých faktorov vplývajúcich na zmenu makroekonomických predpokladov. Musím tiež pripomenúť, že opatrenia vlády, ktoré boli prijaté k riešeniu krízy, sú úplne v súlade s plánom Európskej komisie na oživenie rastu v Európe, tzv. European economic recovery plan, ktorý predstavila komisia len včera. Jedným zo základných cieľov tohto plánu je v krátkodobom horizonte stimulovať agregátny dopyt, teda ekonomický rast v členských krajinách EÚ prostredníctvom rozpočtového impulzu vo výške až 200 mld. eur, čo je 1,5 percenta HDP Európskej únie. K tomuto impulzu by mali prispievať jednak členské štáty v predpokladanej sume a zároveň aj rozpočet Európskej únie. V prípade Slovenska návrh rozpočtu verejnej správy na roky 2009 až 2011 predpokladá fiškálny impulz v roku 2009 vo výške 0,9 % HDP. Uvedená hodnota však nezahŕňa vplyv významných investičných projektov, ako je výstavba diaľnic prostredníctvom projektov verejno-súkromného partnerstva a taktiež plánovaná dostavba 3. a 4. bloku jadrovej elektrárne, ktoré tento impulz ešte zintenzívnia. Keďže globálna finančná kríza zasiahne slovenskú ekonomiku v menšej miere v porovnaní s inými členskými štátmi Európskej únie, považuje ministerstvo financií navrhnutý fiškálny impulz za primeraný a úplne v súlade s očakávaniami a odporúčaniami Európskej únie aj komisie. Na ukážku len také krátke porovnanie. Opatrenie Európskej komisie a nami prijatého balíčka na podporu ekonomiky v týchto ťažkých časoch – tak len niektoré si vyberiem – návrhy komisie: urýchlenie realizácie verejných investícií v oblasti infraštruktúry, úspory energie a energetickej bezpečnosti. Naše opatrenia: zabezpečiť realizáciu PPP projektov v oblasti výstavby diaľničnej siete v plánovanom rozsahu alebo alternatívny plán financovania výstavby, zvýšenie domácej spotreby zabezpečiť z domácich zdrojov, dostavba Mochoviec – tretí, štvrtý blok, rekonštrukcia a výstavba tepelných elektrární a paroplynových cyklov. Opatrenie komisie alebo návrh opatrenia: nižšie dane pre pracujúcich s nízkymi príjmami. Naše opatrenie: vo väzbe na politiku trhu práce a rozpočtové možnosti a po dohode so sociálnymi partnermi zvážiť rozšírenie zamestnaneckej prémie tak, aby zasiahla väčší počet pracujúcich s nízkymi príjmami a došlo k výraznejšiemu zníženiu ich daňového zaťaženia. Opatrenie komisie: upraviť pravidlá na stanovenie miezd tak, aby neviedli k strate konkurencieschopnosti. Vláda Slovenskej republiky vyzvala zamestnávateľov a sociálnych partnerov, aby v nasledujúcom období zohľadňovali očakávaný rast produktivity a očakávanú infláciu. Opatrenie komisie: znižovanie administratívnej záťaže firiem, zjednodušenie zakladania podnikov. Naše opatrenie: znižovanie administratívnych bremien, lepšia regulácia, zaviesť jednotné kontaktné miesta pre všetky skupiny a formy podnikov. Takto by som mohol pokračovať ďalej, ale idem už asi skôr k rozpočtu. Predtým ako prejdem k problematike príjmov a výdavkov rozpočtu verejnej správy, budem ešte prezentovať pár myšlienok ku kritike dosahovaného deficitu. V roku 2005 dosiahla predchádzajúca vláda deficit na úrovni 2,8 % HDP. Rok 2006 naša vláda síce skončila s deficitom na úrovni 3,5; ale netreba zabúdať na to, že plánovaný deficit bol 4,2 %. Čiže, keď sme sa tu bavili o nejakom marketingu, tak marketing robila bývalá vláda práve v roku 2006 veľkou a masívnou fiškálnou expanziou v podobe schváleného rozpočtu s deficitom až na úrovni 4,2 %. Skončili sme na 3,5 %, len treba ešte pripomenúť, že sme museli vyriešiť práve za predchádzajúcu vládu dlh za Slovenský vodohospodársky podnik, Železnice Slovenskej republiky, Vodohospodársku výstavbu a ďalšie oblasti, čím sa schodok zvýšil až o 0,7 % HDP. Čiže museli sme zalepiť diery, ktoré tu zostali. Argument výrazného vplyvu rastu ekonomiky na skutočne dosiahnutú výšku deficitu v roku 2007 je tiež irelevantný, pretože rast ekonomiky vo výške 10,4 % mal pozitívny vplyv na zníženie schodku rozpočtu verejnej správy len o 0,1 % HDP. Zároveň celkovo dosiahnuté konsolidované príjmy verejného sektora predstavovali 32,7 % a rozpočtované konsolidované príjmy verejného sektora predstavovali 33,7 %. Z uvedeného vyplýva, že vplyv rastu HDP na zníženie schodku sa výrazne preceňuje. Taktiež by som sa rád povenoval tvrdeniu, že sme premrhali príležitosť, keď medzi rokmi 2006 a 2009 vzrástli príjmy štátneho rozpočtu o 126 mld. Pozrime sa, na čo sa tých 126 mld. spotrebovalo. Tak v najväčšej miere je to pokles deficitu, ktorý absorboval 30 mld. z tejto sumy. Ďalšia časť je 30 mld. v eurofondoch, ktoré sú ďalej rozdistribuované v rámci schválených operačných programov a sú smerované práve do tých oblastí, ktoré sme sa predsa rozhodli podporovať. A tie zvyšné miliardy, zhruba 47 mld., ktoré sa dajú veľmi ľahko identifikovať, kam boli alokované, a to: 9,4 mld. ministerstvo školstva, a to najmä na vysoké školy, regionálne školstvo, vedu a výskum, nespochybniteľné. Ministerstvo zdravotníctva – 12,3 mld., ministerstvo práce – 8 mld., podpora rodiny, kompenzácia ťažko zdravotne postihnutých, starostlivosť o ohrozené deti, výplaty vianočného príspevku. Ministerstvo dopravy –  5 mld., výstavba diaľnic, výkony vo verejnom záujme, rozvoj a modernizácia železníc. Ministerstvo obrany – systém odmeňovania profesionálnych vojakov – 1,6 mld. Ministerstvo vnútra – 3,1 mld., systém odmeňovania policajtov a hasičov. Ministerstvo spravodlivosti – systém odmeňovania sudcov, vyšších súdnych úradníkov, ako aj príslušníkov väzenskej a justičnej stráže. Ministerstvo životného prostredia – 1,1 mld., protipovodňové opatrenia. Ministerstvo pôdohospodárstva – národná vyrovnávacia platba a spolufinancovanie spoločných programov Slovenskej republiky a Európskej únie vo všetkých kapitolách. Čiže žiadna premrhaná šanca, ale tituly, ktoré sú pre nás prioritné. A keď vy nás tu nabádate k tomu, aby sme podporovali niektoré z nich ešte viac, potom sa pýtam odkiaľ. Teraz by som sa rád vrátil aj ku kritike výdavkov jednotlivých kapitol a zdôrazňujem, že aj napriek zhoršeným podmienkam, s ktorými sa vláda musela vyrovnať, predložený návrh rozpočtu zabezpečuje plnenie programového vyhlásenia s jasným dôrazom na prosociálnu politiku v podobe zabezpečenia krytia opatrení, najmä sociálneho balíčka a mnohými ďalšími opatreniami, ktoré sú súčasťou predkladaného návrhu rozpočtu. Na podporu sociálnej oblasti bol vytvorený sociálny balíček, na ktorý bolo alokovaných masívnych 11 mld. korún. Medzi najvýznamnejšie zmeny v tejto oblasti určite môžeme zahrnúť zmenu termínu valorizácie dôchodkov z 1. júla na 1. január, čo znamená, že poberateľ dôchodku získa zvýšenie dôchodku o takmer 7 % o 6 mesiacov skôr, rozšírenie príplatku k príspevku pri narodení dieťaťa aj na druhé a tretie dieťa, čím sa dosiahne rovnaká úroveň podpory rodiny vo výške 25 000 korún na dieťa. Realizácia zvýšenia prídavku na dieťa od 1. januára, čo je o 1 200 korún ročne. Zlepšenie systému kompenzácie ťažko zdravotne postihnutých, ktorý obsahuje novú konštrukciu príspevkov, automatickú valorizáciu vo výške životného minima, zvýšenie paušálnych príspevkov, medzi rokmi 2008 a 2009 dochádza v tejto oblasti k nárastu finančných prostriedkov až o 16 %. Taktiež sa rozšírilo množstvo poberateľov vianočného dôchodku a poberateľov vdovského, vdoveckého a sirotského dôchodku. Taktiež sme zaviedli nový adresný nástroj na podporu starostlivosti o maloleté dieťa s cieľom zosúladenia rodinného a pracovného života. Spomínanými zmenami sa zabezpečuje medziročný nárast finančných prostriedkov na podporu rodiny vo výške 10 % a oproti roku 2006 až o 21 %. V porovnaní so schváleným rozpočtom na rok 2006 celkové disponibilné zdroje kapitoly ministerstva práce za rok 2009 vzrástli za obdobie 3 rokov o 8 mld. a z uvedenej sumy zhruba 7 mld. predstavujú zdroje štátneho rozpočtu. Pri kritike sociálnych dávok nemožno vychádzať len z porovnávania jednoduchých čísel, ale je nevyhnutné zohľadniť skutočný vývoj v jednotlivých rokoch a projekcie čerpania do konca rozpočtového roka, tzv. očakávanú skutočnosť. Táto metodika logicky vyplýva z charakteru rozpočtového procesu, ktorý sa skladá z jednotlivých etáp: tvorba východísk a vládny návrh štátneho rozpočtu. V oblasti sociálnej politiky veľmi nerád počúvam porovnávania výdavkov našej vlády s úrovňou, ktorá bola rozpočtovaná počas predchádzajúcej vlády. V období rokov 2004 a 2005 návrh rozpočtu rezortu práce a sociálnych vecí bol umelo nadhodnotený, a to najmä v oblasti sociálnych dávok a príspevkov. Bola to ako keby taká tichá rezerva ministra. V roku 2004 skutočné výdavky kapitoly boli o 6,5 mld. nižšie v porovnaní so schváleným rozpočtom na rok 2004, z toho 5,6 mld. pripadalo práve na sociálne dávky a príspevky. Obdobná situácia bola aj v roku 2005, keď skutočné výdavky kapitoly boli o takmer 5 mld. nižšie v porovnaní so schváleným rozpočtom, z čoho takmer 4 mld. pripadlo na sociálne dávky a príspevky. Návrh rozpočtu na rok 2009 vytvára dostatočný priestor na uskutočnenie celoplošnej valorizácie dávok a príspevkov v zmysle súčasne platných legislatívnych podmienok. Pri prídavku na dieťa musím zdôrazniť, že návrh rozpočtu umožňuje valorizáciu prídavku na dieťa, ktorý nebol valorizovaný za predchádzajúcej vlády, aj keď prostriedky boli rozpočtovo zabezpečené. Naopak, návrh rozpočtu na rok 2009 umožňuje jeho zvýšenie vysoko nad úroveň prognózovanej inflácie a súčasne zvyšuje túto dávku už od 1. januára, čím rodina získa ročne na každé dieťa o 800 korún viac. Doteraz sa zvyšoval prídavok na dieťa až od 1. septembra. Na toto opatrenie vláda vyčlenila zdroje v sume 1,5 mld. Sk. Teda namiesto klasického zvýšenia prídavku na dieťa, kde sa zvyšoval o 22 korún mesačne, sme zvýšili tento prídavok až o 100 korún mesačne. Pri posudzovaní objemu výdavkov na jednotlivé dávky a príspevky je potrebné brať do úvahy aj počet poberateľov. Pri projekcii výdavkov v oblasti podpory rodiny na roky 2009 až 2011 bol zohľadnený skutočný vývoj v rokoch 2006 až 2008 z prognózy Výskumného demografického centra a Ústavu informácií a prognóz školstva. Pri analyzovaní politiky zamestnanosti nie je možné zužovať sa len na národné programy, ktoré sú plne financované zo zdrojov štátneho rozpočtu. Do výdavkov aktívnej politiky trhu práce patria aj výdavky medzirezortného programu Ľudské zdroje, ktorý zahŕňa aj výdavky Európskej únie, vrátane spolufinancovania zo štátneho rozpočtu. V porovnaní s rokom 2006 návrh rozpočtu na rok 2009 v objeme 4,3 mld. síce mierne klesá, čo je však spôsobené poklesom miery nezamestnanosti, keď podľa aktuálnej októbrovej prognózy sa táto miera predpokladá vo výške 7,5 %. Prosociálne opatrenia nie sú len obsahom kapitoly ministerstva práce, čoho dôkazom je aj podpora mladých rodín bonifikáciou hypotekárnych úverov pre mladých, a to až do výšky 3 %. Riešeniu otázky bývania majú napomôcť aj zmeny v oblasti stavebného sporenia, kde sa podpora rozšírila o možnosť čerpania spotrebných úverov aj na zariadenie bytu a súčasne sa rozšíril okruh stavebných sporiteľov. Návrh rozpočtu pre oblasť školstva a vedy poukazuje na skutočnosť, že si vláda uvedomuje výrazný vplyv tejto oblasti na zvyšovanie kvality slovenskej ekonomiky, ako aj životnej úrovne obyvateľstva. Celkové zdroje na vzdelávanie medziročne rastú o 14,6 %, pričom verejné zdroje rastú o 15,1 a výdavky samotného ministerstva školstva až o 17,8 %. Celkové verejné zdroje v roku 2009 na regionálne školstvo rastú oproti roku 2008 o 7,8 % a oproti roku 2006 až o 27,7 %. Verejné výdavky pre vysoké školy medzi rokmi 2008 a 2009 rastú o 33,4 %, v porovnaní s rokom 2006 až o 56 %. Platy učiteľov regionálneho školstva budú rásť medziročne o 10,5 % a sú zabezpečené prostriedky na dosiahnutie 100-pecentnej úrovne predpokladaného priemerného platu v národnom hospodárstve. Platy nepedagogických zamestnancov regionálneho školstva budú rásť o 7 %. Pri financovaní vedy dochádza k medziročnému nárastu na úrovni 48 % a oproti roku 2006 až o 63 %. Na životnú úroveň obyvateľov krajiny nemajú vplyv len prosociálne opatrenia, ale, samozrejme, aj rozvoj infraštruktúry. Prioritou pre túto vládu je zrýchlenie tempa výstavby a modernizácie dopravnej infraštruktúry s cieľom prepojenia nadradenej dopravnej infraštruktúry na transeurópsku dopravnú sieť, ako aj zlepšenie dostupnosti všetkých regiónov Slovenskej republiky v nadradenej dopravnej infraštruktúre. Celkové zdroje na dopravu rastú v porovnaní s rokom 2008 o 21 % a oproti roku 2006 až o 33 %. Samotné výdavky ministerstva dopravy rastú oproti roku 2008 o 34,1 %, teda nie je v žiadnom prípade pravdou, že medzi rokmi 2006 a 2009 dochádza k poklesu zdrojov v tejto oblasti. Nedochádza ani k poklesu národných zdrojov, vrátane spolufinancovania, keďže medzi rokmi 2006 a 2009 sa rozpočtuje nárast na úrovni skoro 66 %. Na tomto mieste musím podotknúť, že práve predchádzajúca vláda zadlžila Národnú diaľničnú spoločnosť na maximálnu možnú úroveň a táto spoločnosť je v súčasnosti postavená len do úlohy dlžníka, ktorá bude musieť tieto úvery dlhé roky splácať. Tým sa im úplne uzavrel ich úverový rámec a potenciál na čerpanie ďalších úverových možností. Vláda sa výrazne venuje aj oblasti bytovej výstavby. Prijala viacero opatrení, ako napríklad rozšírila sa možnosť čerpania spotrebných úverov aj na zariadenie bytu. Rozšíril sa okruh stavebných sporiteľov o niektoré právnické osoby s možnosťou čerpania štátnej prémie. Bola rozšírená možnosť použitia prostriedkov zo stavebného sporenia na stavebné účely, ktoré súvisia s bývaním. Zvýšila sa percentuálna sadzba štátnej prémie, čím sa znížila ročná výška efektívneho vkladu stavebného sporiteľa. Zvýšil sa štátny príspevok pre mladých, poskytovanému mladému poberateľovi hypotekárneho úveru. Na záver by som rád podotkol a dotkol sa témy znižovania výdavkov slúžiacich na štátnu správu. Áno, je pravda, že vláda za účelom efektívnejšieho vynakladania verejných prostriedkov uložila kapitolám štátneho rozpočtu zabezpečiť 20-percentné zníženie plánovaného počtu zamestnancov v štátnych rozpočtových a príspevkových organizáciách. Pri zabezpečení plnenia predmetnej úlohy však netreba zabúdať na skutočnosť, že sa malo prihliadať na individuálne potreby jednotlivých kapitol. Nie som si celkom istý, či by predchádzajúca vláda pristúpila k znižovaniu určitých skupín zamestnancov, ako napríklad učitelia, sudcovia, prokurátori, colníci, hasiči, policajti, vojaci administratívne kapacity na čerpanie európskych fondov. Jej kroky z minulosti to úplne vyvracajú. Táto vláda práve znížila počet klasických štátnych úradníkov o 7 439 a deklarované marginálne zvyšovanie počtu zamestnancov medzi rokmi 2008 a 2009 súvisí len s posilnením súdnictva a euroagendy spojenej s druhým programovým obdobím. Na záver by som skonštatoval teda už len pár faktov. Stále platí, že aj týmto rozpočtom sa Slovensko dostáva na prvé miesto rebríčka v rýchlosti rastu v rámci celého OECD, aj Európskej únie. Sme len jedna zo štyroch krajín, ktorá bude znižovať deficit verejných financií, plánovaný deficit verejných financií, avšak všetky ostatné krajiny Európskej únie budú zvyšovať a to v priemere o 0,7 %. Máme historicky najnižší plánovaný deficit a to na úrovni 2,08 %. Financujeme všetky rozhodujúce a v programovom vyhlásení identifikované ako prioritné oblasti. Preto si myslím, že tak ako aj predchádzajúce rozpočty je tento rozpočet dobrou správou, čo sa potvrdzuje aj v tom, že dnes napríklad agentúra Standard & Poor´s zvýšila rating Slovenska na A+, čo je dôkazom toho, že určite verejné financie riadime správnym spôsobom. Ďakujem, skončil som. (Potlesk.)