Huba, Mikuláš, poslanec NR SR (2013-09-25):
Ďakujem za slovo, pani predsedajúca. Vážená pani predkladateľka, vážená pani spravodajkyňa, dámy, páni, ja som zhodou okolností vo svojom rannom vystúpení urobil čosi ako úvod k dvom doplňujúcim návrhom, ktoré si vám teraz dovolím predniesť, a preto vás nebudem zdržiavať nejakou ďalšou teóriou a „omáčkou“, nakoniec v odôvodnení sa ešte stručne vyjadrím k tomu, prečo tieto dva doplňujúce návrhy predkladáme. Ten prvý je doplňujúci návrh poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Mikuláša Hubu, Eriky Jurinovej, Petra Polláka k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov, sa dopĺňa takto: 1. V čl. I sa vkladá nový bod 1, ktorý znie: 1. V § 20 ods. 1 sa za slová „predseda Najvyššieho kontrolného úradu Slovenskej republiky (ďalej len “predseda najvyššieho kontrolného úradu“) vkladá čiarka a slová „verejný ochranca práv“. Doterajšie body sa následne prečíslujú. 2. V čl. I sa dopĺňa nový bod 3, ktorý znie: 3. Za § 128 sa vkladá nový § 128a, ktorý znie: „§ 128a (1) Ak ústavný činiteľ podľa § 20 ods. 1 predloží Národnej rade správu alebo mimoriadnu správu, predseda Národnej rady ju navrhne do programu nasledujúcej schôdze, ak ústavný činiteľ podľa § 20 ods. 1 nenavrhne iný termín. O tom, či táto správa bude zaradená do programu schôdze, sa nehlasuje. (2) Správy podľa odseku 1, správy podľa § 128 ods. 1 a správy, ktoré sa každý rok predkladajú na prerokovanie do Národnej rady v rámci jej pôsobnosti, sa po ich prerokovaní berú Národnou radou na vedomie.“ Stručné odôvodnenie: V poslednom období dochádza k situáciám, keď správa ústavného činiteľa, ktorá poukazovala na zásadné dianie v krajine, nebola vôbec daná na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky, prípadne takáto správa bola vrátená na dopracovanie naspäť ústavnému činiteľovi a nebola vôbec vzatá na vedomie. Takýto postup následne narúša skutočnosť, že ústavný orgán je samostatnou a nezávisle konajúcou inštitúciou. Hlavným účelom predloženého doplňujúceho návrhu je taxatívne ustanovenie povinnosti prerokovať správu alebo mimoriadnu správu predloženú Národnej rade Slovenskej republiky ústavným činiteľom, ktorým môže byť napríklad verejný ochranca práv alebo prezident Slovenskej republiky, ako aj presné ustanovenie v rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky, že sa takáto správa berie na vedomie. Ústavní činitelia majú v slovenskom právnom poriadku výsostné postavenie, keďže ich postavenie a právomoci sú zakotvené priamo v Ústave Slovenskej republiky. Je potrebné vytvoriť taký právny rámec, kde by nemohlo dôjsť k takým situáciám, že mimoriadna správa od verejného ochrancu práv poukazujúca na možné porušovanie základných ľudských práv a slobôd, a ktorá bola doručená do Národnej rady Slovenskej republiky, nebude vôbec prerokovaná na jej schôdzi. Myslím, že všetci viete, z ktorej konkrétnej nedávnej skúsenosti a opakovanej skúsenosti tento návrh vychádza, na ktorú naráža a ktorú sa snažíme touto cestou taxatívne a jednoznačne v zákone o rokovacom poriadku upraviť. A teraz by som prešiel, ak dovolíte, k druhému doplňujúcemu návrhu, ktorý je doplňujúci návrh poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Eriky Jurinovej, Mikuláša Hubu a Jozefa Viskupiča k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov, tlač 559, a znie: Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady č. 350/1996 Z. z. rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov, sa dopĺňa takto: V čl. I sa vkladá nový bod 1, ktorý znie: 1. V § 24 ods. 7 sa za slovo interpelácie vkladajú slová „a všeobecná rozprava“. Doterajšie body sa následne prečíslujú. 2. Čl. I sa dopĺňa bodom 3, ktorý znie: 3. Za § 131 sa vkladá § 131a, ktorý vrátane nadpisu znie: „§ 131a Všeobecná rozprava 1. Všeobecnou rozpravou sa na účely tohto zákona rozumie rozprava o aktuálnych spoločensko-politických témach. 2. Všeobecná rozprava sa zaradí do programu schôdze Národnej rady vždy po skončení hodiny otázok s výnimkou prípadu, ak je po skončení hodiny otázok zaradený bod programu schôdze Národnej rady určený na interpelácie a trvá najviac dve hodiny. Ustanovenie § 27, 28 a 30 sa použijú primerane.“ Odôvodnenie: Navrhovaná právna úprava reaguje na problémy odvodzované z aplikačnej praxe, keď poslanci, volení zástupcovia občanov, nemajú podľa súčasného znenia zákona Národnej rady Slovenskej republiky o rokovacom poriadku Národnej rady v znení neskorších predpisov faktickú možnosť prezentovať a vyjadrovať svoje názory či názory svojich voličov na témy aktuálne rezonujúce v médiách i v spoločnosti. Navrhuje sa preto, aby pravidelnou súčasťou programu schôdzí Národnej rady bola okrem interpelácií aj všeobecná rozprava, v rámci ktorej by sa poslancom Národnej rady poskytol priestor diskutovať na aktuálne spoločensko-politické témy. Navrhuje sa, aby sa všeobecná rozprava zaradila do programu schôdze Národnej rady vždy po skončení hodiny otázok okrem prípadu, ak na programe schôdze Národnej rady je zaradený bod interpelácie. Ako sme už konštatovali, všeobecná rozprava bude trvať najviac dve hodiny. Takže toto boli dva pozmeňujúce návrhy. Ďakujem vám za pozornosť, dúfam, že ich podporíte.