Ľ. Mušková, poslankyňa: (2005-11-09):
Materiál je všeobecný, pre jeho ďalšie napĺňanie bude veľmi potrebné tento materiál rozpracovať na parciálne úlohy, vyčleniť zodpovednosť rezortným ministrom a terminovať plnenie, len v tejto podobe môže vláda kontrolovať, či schválený materiál sa plní. Ale myslím si, že je to jasné a že bude vychádzať z týchto predpokladov. Problematika v jednotlivých kapitolách a podkapitolách je pre Slovensko aktuálna a nutná z pohľadu absolútnej integrácie do Európskej únie. Pripomienky k tejto kapitole, o ktorej som hovorila, ktorá má názov Moderná vzdelávacia politika, sa predovšetkým týkajú tejto časti a celou touto časťou sa vinie ako červená niť odvolávka na školský zákon, ktorý mal byť podľa programu tejto vlády prijatý začiatkom volebného obdobia. Ciele, ktoré sa v tomto programe chcú dosahovať, sú v Národnom programe výchovy a vzdelávania Milénium, ktorý bol schválený ešte v minulom volebnom období a tiež v programovom vyhlásení vlády. A napriek času, rokom, ktoré prešli, sa tieto ciele, plány nenapĺňali. Všetko zostalo v deklaratívnej rovine, pretože nebola ochota financovať tieto projekty. Papier znesie veľa. Mám obavy, že aj tento, pretože v navrhnutom rozpočte na budúci rok napriek finančnému zvýšeniu kapitoly pre školstvo nebude možné ani v tomto budúcom roku napĺňať tieto priority. Dá sa polemizovať, čo je moderná vzdelávacia politika. Komenský rozpracoval zásady k odkazu, ku ktorým sa hlásime. Moderné prvky sú spravidla prechodné. Slovensko svoje vzdelávanie malo vždy na vysokej úrovni, preto časť vety tri, strana 11, o dôslednom prispôsobovaní sa princípov vzdelávacej politiky v demokratických krajinách je pre slovenské školy nebezpečné. Dôkazom je napríklad rušenie predškolských zariadení, ale aj ZUŠ, ktoré sú veľmi ohrozené. A je zaujímavé, že v tomto návrhu sa predpokladá vyčlenenie financií na znovuzriaďovanie materských škôl. Chvalabohu, len či nebolo ekonomickejšie pomôcť materským školám a základným umeleckým školám, ktoré existujú. Takisto dôkazom je prechod na trojstupňový model vysokoškolského vzdelávania technických vysokých škôl, kde rozdelenie štúdia na bakalársky stupeň a magisterský stupeň znamenal pre všetky univerzity zníženie teoretických nárokov, a tým aj celkovú úroveň vzdelávania. Súhlasiť sa dá s programom rozvoja informačných a komunikačných technológií v školstve, ktorý je však veľmi náročný na finančné zdroje. Ak si uvedomíme, že výpočtová technika rýchlo a morálne starne, že v niektorých školách treba každé tri roky úplne obnoviť zariadenia počítačových učební (počítače, monitor, server atď.), predstavuje to finančný objem, ktorý nemôže žiadna škola z dnes pridelených dotačných zdrojov zabezpečiť. Koľko rokov a koľko miliónov sa investovalo do projektu Infovek? No zariadenia zakúpené z tohto projektu sú už mnohé dnes v niektorých informačných technológiách nepoužiteľné. Koľko sa kupuje kníh do školských a univerzitných knižníc, a to v elektronickej podobe? Veľmi málo. Ako sa budujú knižničné a informačné systémy na školách? Takisto veľmi pomaly. Predstava o hľadaní mimodotačných finančných zdrojov je fikciou hlavne v oblasti s veľkou úrovňou chudoby obyvateľstva na Slovensku. Cieľ do roku 2010 doplniť infraštruktúru informačno-komunikačných technológií v školách na európsku úroveň považujem za iluzórny bez výraznej finančnej injekcie do školstva. Treba priznať, že aj európska úroveň je rôzna a ťažko odhadnúť, ako táto úroveň bude v roku 2010 vysoká. Práca s nadanými žiakmi – podľa tohto materiálu nový model práce – je však záležitosť, ktorú už naše školstvo malo a v posledných rokoch je problémom, pretože vieme, že na základe likvidácie škôl a zvyšovania počtu študentov je tento problém ozaj vypuklý. Podporujem stabilizáciu jazykových učiteľov, aby neodchádzali z rezortu a zabezpečili kvalitný program dvojjazyčného žiaka, ktorý tu bol, podľa možnosti aj viacjazyčného. Problematika vysokých škôl stojí a padá na dostatku finančných zdrojov, ktoré univerzity môžu získať za pedagogickú, vedeckovýskumnú činnosť. Požiadavka kvality a jej hodnotenia je problém, ktorý sa plní. Očakávať, že vysoké školy budú zabezpečovať vzdelávanie študentov a mladých vedeckých pracovníkov na technickom zariadení starom desiatky rokov je iluzórne. Tak isto je iluzórne, aby na univerzitách pôsobili profesori a docenti, ktorí budú vzdelávať v kvalite špičkových svetových univerzít za plat, ktorý predstavuje jednu pätinu ich kolegov zo zahraničia. Alebo opačne, keď sa pozrieme, ťažko sa dá predpokladať, že príde zo zahraničia prednášať na našu univerzitu nejaký pán profesor za ten plat, ktorý univerzity poskytujú. Ak chceme posilniť, citujem, „kultúru kvality“, musíme začať vyrovnávať obrovský dlh, ktorý spoločnosť voči školstvu vytvorila. Dovoľte ešte pripomienky k vede, výskumu a inovácii. Verejná politika by v tejto oblasti mala zabezpečiť dlhodobý rozvoj kvalitného vedeckého potenciálu. Za touto úlohou sa musí dať len súhlasné stanovisko. Jej realizácia bude náročná a dlhodobá. Ak materiál tvrdí, že Slovensko má relatívne dobrý výskumný potenciál a len hlavne zo strany neefektívnej podpory štátu jeho kvalita výrazne zaostáva za najvyspelejšími európskymi krajinami, treba pripomenúť, že ten potenciál je, bohužiaľ, vekovo prestarnutý a že ak nedôjde k stabilizácii mladých vedeckých pracovníkov, zostaneme už aj bez tohto relatívne dobrého potenciálu. Teší ma, že výchova a podpora kvalitných vedcov je v rámci priorít reforiem na prvom mieste. Na druhej strane sa hrozím z vytvárania kvalitnej centrálnej štátnej agentúry na podporu výskumu a vývoja, keď sme zákonom v tomto roku už jednu agentúru zriadili. Materiál, ktorý bol vo výbore pre vzdelanie, jasne zadefinoval potreby pre nasledujúce roky. Už dlhšie sa diskutuje o podpore vedy a jej význame v spoločnosti, preto by bol vhodný čas premenovať hádam ministerstvo školstva na ministerstvo školstva a vedy. Podpore vedy a inováciám treba venovať aj pozornosť v oblasti legislatívy, umožniť ľahšie získavanie finančných zdrojov z podnikov. Lepšia a jednoduchšia legislatíva aj na použitie finančných zdrojov zodpovednými riešiteľmi. Jednoznačne sa ukazuje, pán podpredseda, že systém Štátnej pokladnice problematizuje rýchle a efektívne čerpanie pridelených finančných prostriedkov práve v tejto oblasti. Azda uvedená úloha nástrojov na podporu medzinárodnovedecko-technickej spolupráce a uľahčenia čerpania finančných zdrojov EÚ a výskum a vývoj bude naprávať aj chyby, ktoré sa našou legislatívou prijali. Treba jednoznačne povedať, že slovenský profesor, keď sa zúčastní na workshopoch v porovnaní so svojimi zahraničnými partnermi, je chudák. Predpisy u nás platné sú pre týchto ľudí priam kruté. To by som vám tiež, pán minister, chcela na záver dať do pozornosti. Ďakujem za pozornosť a predovšetkým som sa zmienila o tomto probléme preto, že tu sedíte vy, pán podpredseda, a že sedíte nad rozpočtom. Takže vás prosím o podporu pre školstvo. Vďaka.