I. Šulaj, poslanec: (2004-02-03):
Prvý dôležitý fakt pri spotrebných daniach je ten, že Slovenská republika vstúpi do Európskej únie, a teda je potrebné prispôsobiť legislatívu Slovenskej republiky legislatíve Európskej únie. Myslím si, že tak ako všetky politické kluby deklarovali vstup do EÚ a všetci sme podporovali tieto prístupové kroky, tak v týchto legislatívnych iniciatívach budeme pokračovať aj ďalej, čo sa týka konkrétnych návrhov a konkrétnych možností, čo sa týka Európskej únie. Na druhej strane je však potrebné povedať aj tú skutočnosť, že časť spotrebných daní, predovšetkým spotrebná daň z minerálnych olejov a spotrebná daň z piva, ako aj nepriamo daň z pridanej hodnoty, má vychádzať a vychádzala z daňovej koncepcie, ktorá tu nebola prerokovaná v Národnej rade, a takisto boli zmenené aj sadzby spotrebnej dane z piva od 1. 8. 2003. Tieto sadzby nevychádzali ani z daňovej koncepcie, lebo tí, ktorí sa pohybujete trochu v daňovníctve a preštudovali ste si tento materiál, boli tam úplne odlišné sadzby, a teda aj neprerokovaná daňová koncepcia nebola v tomto prípade nejakým spôsobom dodržaná. Ak hovoríme o sadzbách platných od 1. 8., chceli sme týmito sadzbami vyriešiť problémy štátneho rozpočtu na rok 2003, a teda tu vzniká dilema, či máme tieto sadzby nejakým spôsobom ponechať, alebo ich kreovať aj na ďalšie obdobie. Dovoľte mi, aby som sa teraz konkrétne trochu zaoberal problematikou spotrebnej dane z piva, aby sme vyvodili niektoré ekonomické, finančné a daňové dôsledky z toho nášho počinu, ktorý je platný od 1. 8. 2003, a to je nová legislatíva v oblasti spotrebných daní. Úlohou spotrebných daní je vytvorenie regulačného mechanizmu na ovplyvňovanie spoločenskej spotreby piva, ako aj plnenie fiškálnych cieľov. Z globálneho hľadiska je možné konštatovať alebo potvrdiť, že na Slovensku došlo k celkovému nárastu objemu výroby piva z roku 1992 do roku 2002 takto: - rok 1999: 4 342 000 hl, - rok 2000: 4 379 000 hl, - rok 2001: 4 462 000 hl, - rok 2002: 4 732 000 hl. V roku 2002 prispôsobilo Slovensko svoju daňovú legislatívu podmienkam Európskej únie. Došlo k harmonizácii spotrebnej dane z piva na podmienky Európskej únie, čo sa prejavilo v novele zákona o spotrebnej dani z piva platnej od 1. 1. 2003. Touto novelou sa zrušilo daňové zvýhodnenie nízkostupňových pív, ako aj skokové zmeny v zdaňovaní pri stupňovitostiach 11,5-percentného a 13,5-percentného piva. Bola stanovená sadzba 30 Sk na Plato a 1 hl, pri malých pivovaroch s výrobou piva do 200-tisíc hl bola stanovená nižšia sadzba 23 korún na stupeň Plato a 1 hl. Už v roku 2002 sme konštatovali, že sme prispôsobili našu legislatívu, čo sa týka spotrebných daní, legislatíve Európskej únie, čo sa týka aj výšky spotrebných daní. Nastupuje rok 2003. Spotreba piva na Slovensku od roku 1999 z roka na rok systematicky stúpala, rástla až do roku 2002, keď bol dosiahnutý najvyšší odbyt piva za ostatných 10 rokov. V roku 2003 však poklesla výroba piva a dosiahla objem 4 537-tisíc hl piva. Po úprave spotrebných daní z piva od 1. 8., ktorá zaviedla základnú sadzbu dane vo výške 50 korún na stupeň Plato a 1 hl a zníženú sadzbu vo výške 37 korún na stupeň Plato a 1 hl, však zaznamenávame výrazný pokles spotreby piva, ako i zmenu orientácie spotrebiteľa od ležiakov k lacnejším pivám nižších stupňovitostí. Pokles spotreby piva nastal i napriek tomu, že mesiac august až november 2003 boli teplotne nadnormálne oproti predošlým rokom, a preto sa očakávala zvýšená spotreba piva. Administratívny zásah do trhu s pivom vo forme druhého minuloročného radikálneho až 66-percentného zvýšenia sadzby spotrebnej dane z piva z 30 na 50 korún spôsobil v posledných piatich mesiacoch roku 2003 prudký pokles tuzemskej spotreby výroby piva až o 12 %. To znamená, že ak sme porovnávali podobné časové obdobie roku 2003, august až november, s rokom 2002, tak jednoznačne došlo k zníženiu výroby piva, čo má za následok aj iné ekonomické, finančné a daňové dôsledky. Po úprave spotrebnej dane z piva počítalo ministerstvo financií so zvýšeným prínosom do štátneho rozpočtu v roku 2003 o 500 mil. korún navyše oproti roku 2002. Tento zámer nebol splnený vplyvom poklesu odbytu piva, ako i zmenou orientácie konzumenta na lacnejšie nízkostupňové pivá. Len výpadok v odbyte piva vo výške 222-tisíc hl za obdobie od augusta až december pri štrukturálnej odbytovej základni 49 % desiatky, 19 % jedenástky, 29 % dvanástky a 3 % iných pív znamená stratu na spotrebných daniach okolo 120 mil. korún. Vzhľadom na to, že v roku 2004 sa pivovarom zvyšujú vstupné náklady, počíta sa s ďalšou úpravou cien piva, čo môže mať ďalší nepriaznivý dosah na odbyt piva. Zníženie odbytu piva môže nastať aj z dôvodu zníženia kúpyschopnosti obyvateľov, najmä vplyvom viacerých reformných krokov, ktoré navyše postihujú nižšiu a strednú sociálnu vrstvu obyvateľstva, ktorá je najväčším konzumentom piva. Za danej situácie možno očakávať, že odbyt piva v roku 2004 klesne pod úroveň roku 2003. Zníženie odbytu piva má za následok i zhoršenie ekonomickej situácie pivovarov a nevyužívanie ich výrobných kapacít, čo môže viesť k zníženiu zamestnanosti, až k zavretiu niektorých menších pivovarov. U našich obchodných partnerov to vyvolá následne zníženie odbytu sladovníckeho jačmeňa a všetkého materiálu potrebného pri výrobe piva. Výška sadzby 50 korún na Plato je na úrovni 163-percentnej minimálnej sadzby, predpísanej smernicou EÚ, čo je najviac v porovnaní s ostatnými spotrebnými daňami. Uvedené zvyšovanie spotrebnej dane z piva nevychádzalo z koncepcie daňovej reformy, ktorá chcela zdaniť principiálne objem alkoholu v pive, víne, ako aj liehu. Toto je tá dôležitá zásada, na ktorú sa odvoláva celá koncepcia daňovej reformy a ktorú sme podľa môjho názoru porušili, pretože, ako veľmi dobre viete, my sme zvyšovali len pri alkoholických výrobkoch len spotrebnú daň z piva. Víno a lieh sme nechali v takom istom znení, ako bolo v roku 2002. Takýto vývoj daňovej legislatívy má za následok poníženie výroby spojené s prepúšťaním zamestnancov, investičné výdavky súvisiace s nadobudnutím novej technológie na zabezpečenie výroby vyššieho objemu piva v lepšej kvalite sa budú vracať oveľa pomalšie, čo môže spôsobiť a spôsobí problémy vo financovaní našich výrobných podnikov. Ak sa však pozeráme kumulatívne na podnikateľský subjekt, musíme povedať, že každý podnikateľský subjekt, ak pôsobí ako právnická osoba, čo je v podstate na našom trhu 100 % právnických osôb, ktoré podnikajú v pivovarníctve, podlieha dani z príjmov právnických osôb, dani zo závislej činnosti, spotrebnej dani, cestnej dani atď. Čiže určitému okruhu daní, ktoré plnia príjmy štátneho rozpočtu. Ak na jednej strane spôsobíme problémy pri spotrebných daniach z piva ich zvyšovaním k znižovaniu výroby, automaticky neriešime problematiku dane z príjmov právnických osôb, pretože znižovaním tržieb sa znižuje asi aj potenciál výnosu dane z príjmov právnických osôb, znižovaním výroby sa znižuje asi počet zamestnaných osôb, a teda neriešime ani problematiku dane zo závislej činnosti. Nehovorím o cestnej dani, pretože tá je zase závislá od automobilovej techniky, ktorú by tieto pivovary mohli mať. A my sa môžeme takisto synergicky, ekonomicky pozrieť aj na iné odvetvia, ako je poľnohospodárstvo, ktoré takisto pripravuje vstupy pre pivovarnícky priemysel, napríklad výrobou jačmeňa, sladu a tak ďalej. Čiže zvyšovaním spotrebnej dane sme spôsobili problémy nielen priamo pivovarom, spôsobili sme problémy v iných daniach aj iným výrobcom, ktorí produkujú svoje tovary a služby pre pivovarnícky priemysel. Vzhľadom na to si dovoľujem predložiť návrh poslancov Národnej rady Igora Šulaja a pána Hurbana, pána poslanca Maxona, Pašku, Bučeka, Buriana a pána Murgaša, ktorý upravuje pôvodný návrh predloženého zákona v § 7 ods. 1 takto, budem čítať pôvodné znenie. § 7 Sadzba dane ods. 1: „Sadzba dane sa ustanovuje takto: základná sadzba dane 50 Sk na stupeň Plato a 1 hl, znížená sadzba dane 37 Sk na stupeň Plato a l hl.“ Pozmeňujúci návrh v § 7 ods. 1 znie takto: „Sadzba dane sa upravuje takto: základná sadzba dane 40 Sk na Plato a 1 hl, znížená sadzba dane 26 Sk na Plato a 1 hl.“ Zdôvodnenie: Po úprave spotrebných daní z piva od 1. 8. 2003 zaznamenávame výrazný pokles spotreby piva, ako i zmenu orientácie spotrebiteľa od ležiakov k lacnejším pivám nižších stupňovitostí. Pokles spotreby piva nastal i napriek tomu, že mesiace august až november boli teplotne nadnormálne, a preto sa očakávala zvýšená spotreba piva. Administratívny zásah do trhu s pivom vo forme druhého minuloročného radikálneho a 66-percentného zvýšenia sadzby spotrebnej dane z piva z 30 korún na 50 korún spôsobil v posledných piatich mesiacoch prudký pokles tuzemskej spotreby piva až o 12 %. Národná rada Slovenskej republiky by mala vytvárať možnosti pre rozvoj podnikateľských aktivít zamestnanosti, ako aj pragmatického zdravého ovplyvňovania spotreby piva. Takýto vývoj daňovej legislatívy, ako predložila vláda, má za následok len poníženie výroby spojené s prepúšťaním zamestnancov. Investičné výdavky súvisiace s nadobudnutím novej technológie na zabezpečenie výroby vyššieho piva a v lepšej kvalite sa budú vracať oveľa pomalšie. V konečnom dôsledku môže byť výber spotrebnej dane z piva oproti plánovaným predpokladom nižší. Negatívny dosah sa prejaví i vo výbere nižšieho objemu daní z príjmov, ktoré je závislé od tržieb a výnosov pivovarov ako podnikateľských subjektov. Takže povedal som naše principiálne stanovisko nielen k spotrebnej dani z piva, ale aj k ostatným spotrebným daniam a tým som naznačil, ako budeme postupovať pri hlasovaní v Národnej rade. Ďakujem za pozornosť.