M. Číž, podpredseda NR SR: (2007-06-29):
Pristúpime k správe o menovom vývoji v Slovenskej republike za rok 2006 . Túto správu ste dostali ako tlač 324 a spoločnú správu výborov ako tlač 324a. Správu uvedie guvernér Národnej banky Slovenska Ivan Šramko, prosím ho, aby sa ujal slova. I. Šramko, guvernér Národnej banky Slovenska: Ďakujem pekne za slovo, pán predsedajúci. Vážené dámy, vážení páni, vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, Národná banka Slovenska predkladá na rokovanie Národnej rady a jednotlivých výborov ako každoročne správu o menovom vývoji v Slovenskej republike. Dovoľte mi stručne zhrnúť základné informácie o makroekonomickom vývoji v roku 2006, ktoré sú v správe detailne popísané. Vývoj slovenskej ekonomiky vyjadrený dynamikou hrubého domáceho produktu možno považovať v roku 2006 za priaznivý. Náš ekonomický rast bol jeden z najvyšších v európskom regióne, keď dosiahol 8,3 % za celý rok, pričom v II. polroku dochádzalo k výraznejšiemu zrýchľovaniu jeho dynamiky. Pozitívny trend pokračuje aj v roku 2007. Vývoj HDP súvisel predovšetkým s rozvojom produkčných schopností a zvýšením exportnej výkonnosti v priemyselnej výrobe. Zrýchľovanie jeho rastu bolo v roku 2006 spôsobené príspevkom čistého exportu, pričom nedochádzalo k akcelerácii konečnej spotreby. V dôsledku takto štruktúrovaného rastu ekonomiky Slovenskej republiky je preto možné hodnotiť tento vývoj ako zdravý a neinflačne pôsobiaci. To spolu s etablovanými priamymi zahraničnými investíciami vytváralo dobré predpoklady na udržateľnosť priaznivého rastu ekonomiky a na znižovanie zahraničného obchodného deficitu v ďalšom období. Ekonomický vývoj v roku 2006 sa premietol aj do zvýšenia zamestnanosti, poklesu počtu nezamestnaných, rastu produktivity práce a zlepšenia finančného hospodárenia, a to rastu ziskov korporácií. Kurzová politika bola v roku 2006 realizovaná v rámci mechanizmu výmenných kurzov ERM II. Na vývoj výmenného kurzu v minulom roku vplývali operácie v rámci kapitálového a finančného účtu, ktoré súviseli najmä s meniacimi sa očakávaniami zahraničných investorov. Ich neistota ohľadne ďalšieho smerovania Slovenska po júnových parlamentných voľbách sa prejavila v odleve zahraničného kapitálu a v znehodnotení slovenskej koruny o viac ako 3 %. V dôsledku toho Národná banka Slovenska intervenovala a predala 3 mld. euro zo svojich devízových rezerv. Spolu s deklaráciou vlády Slovenskej republiky ohľadne pokračovania plánovanej konsolidácie verejných financií pri dodržaní pôvodného harmonogramu prípravy na prijatie spoločnej meny sa situácia na devízovom trhu stabilizovala. Vplyvom priaznivého makroekonomického a fiškálneho vývoja, ako aj vplyvom celkovej situácie vo vývoji okolitých mien došlo k obnoveniu dôvery zahraničných investorov voči slovenskej korune a k zvyšovaniu pozitívnych očakávaní. To sa prejavilo v postupnom zhodnocovaní výmenného kurzu slovenskej koruny. Ku koncu roku 2006 sa dynamika, apreciácia a celková volatilita výmenného kurzu zvýšila natoľko, že Národná banka Slovenska intervenovala nákupom devízových prostriedkov. Tento vývoj pokračoval aj začiatkom aktuálneho roka. Nakoľko istá časť rýchleho zhodnocovania výmenného kurzu bola špekulatívneho charakteru, Národná banka Slovenska v rámci devízových intervencií nakupovala v roku 2007 euro a devízové rezervy Národnej banky Slovenska dosiahli úroveň zo začiatku roku 2006. Po dohode všetkých zainteresovaných strán bola v marci 2007 revalvovaná centrálna parita slovenskej koruny o 8,5 %, čo reflektovalo priaznivý makroekonomický vývoj. Národná banka Slovenska vykonávala v roku 2006 menovú politiku v prostredí pomerne volatilného vývoja výmenného kurzu, pričom vývoj inflácie dosahoval rastúcu dynamiku najmä vplyvom zvyšovania regulovaných cien. Vysoké ceny ropy v prvej polovici minulého roku zvyšovali riziko rastu cien aj na rok 2007, v dôsledku čoho Národná banka Slovenska sprísňovala svoju menovú politiku. Celkovo Národná banka Slovenska zvýšila kľúčové úrokové sadzby v roku 2006 o 1,75 percentuálneho bodu. Vývoj cien energií, ako aj slabšia úroda mali v roku 2006 vplyv aj na vývoj inflácie meranej harmonizovaným indexom spotrebiteľských cien, ktorá dosiahla úroveň 3,7 % a prekročila tak stanovený cieľ na minulý rok. Faktory, ktoré vplývali na vývoj inflácie v roku 2006, však boli mimo vplyvu menovej politiky Národnej banky Slovenska a patria medzi stanovené výnimky. Cieľom Národnej banky Slovenska bolo zabrániť tomu, aby nevznikali druhotné efekty z rastu regulovaných cien. Od januára tohto roku došlo k výraznému zníženiu inflácie pod úroveň 2 %, pričom v prípade priaznivého vývoja cien potravín a energií by mohlo v nasledujúcich mesiacoch dochádzať k ďalšiemu spomaľovaniu rastu spotrebiteľských cien. Vážené dámy poslankyne, vážení páni poslanci, dovoľte mi na záver konštatovať, že Národná banka Slovenska sa nielen v roku 2006, ale aj v ďalšom období bude jednoznačne orientovať na plnenie konvergenčných kritérií a predovšetkým na splnenie svojho inflačného cieľa a tak spoluvytvárať podmienky na prijatie spoločnej meny euro v roku 2009. Ďakujem za pozornosť.