M. Dzurinda, predseda vlády SR: ():
A k jednotlivým bodom návrhu predloženého skupinou poslancov by som chcel uviesť do vašej pozornosti, že tieto naše postoje máte v písomnej forme, pretože sa nimi vláda zaoberala. Sú v siedmich bodoch, pričom hneď v tom prvom pripomíname, že nevyhnutné personálne a organizačné zmeny, ktoré bolo potrebné vykonať v Policajnom zbore, boli vykonané. Iste viete, že k zmenám došlo na najvyšších riadiacich postoch, na ministerstve aj v samotnom Policajnom zbore. Pokiaľ ide o organizačné zmeny, tie boli vykonané predovšetkým na úseku ochrany štátnej hranice a na úseku medzinárodnej policajnej spolupráce. Súvisí to s napĺňaním našich integračných záväzkov. Došlo i k zmene systému riadenia organizácie práce, najmä na správe kriminálnej a finančnej polície. A že išlo o účinné zmeny, svedčí aj to, že boli realizované závažné prípady organizovanej kriminality v Žilinskom, Bratislavskom, Nitrianskom a Trnavskom kraji. Iste, zlepšovanie imidžu polície nemožno očakávať len od vykonania týchto zmien, ale aj ďalšie kroky k zlepšovaniu situácie boli prijímané a prijímané naďalej budú. Po druhé. Termín „vojna policajtov“ je neadekvátny, najmä pokiaľ sa týmto termínom označuje istá rivalita medzi jednotlivými službami Policajného zboru. Každý, kto sa trošku touto témou zaoberá, vie, že takáto rivalita je do značnej miery aj prirodzená, že vždy tu bola, je a aj bude. Pochopiteľne, že z tejto rivality vyplynú alebo môžu vyplývať občas aj spory. Zatiaľ však tieto spory nepresiahli akceptovateľné hranice. Problémy, ktoré existujú v spolupráci služieb, sa priebežne riešia na úrovni vedenia ministerstva vnútra, prípadne vedenia Policajného zboru. Po tretie. Obsadzovanie všetkých funkcií v Policajnom zbore vrátane vysokých a riadiacich funkcií sa vykonáva prísne v súlade s ustanoveniami zákona č. 73/1998 Z. z. v znení neskorších predpisov a k nemu vydanými vykonávacími predpismi. Ak existujú dôkazy o opaku, bolo potrebné ich uviesť. Problém korupcie v Policajnom zbore a súvisiacich negatívnych javov je skutočne vážnym problémom. Pre trestné činy korupcie bolo vlani stíhaných 17 policajtov, čo je približne na rovnakej úrovni ako v roku 2000. S ohľadom na signály o korupčnom konaní policajtov počty trestne stíhaných policajtov zrejme nepredstavujú skutočný rozsah korupcie a na zvýšenie účinnosti práce v oblasti inšpekčnej a kontrolnej činnosti boli preto pripravené viaceré systémové zmeny, z ktorých časť už bola aj realizovaná. Napr. zriadenie Úradu inšpekčnej služby a Úradu kontroly. Po štvrté. Minister vnútra sa nezbavuje zodpovednosti za stav v rezorte a v Policajnom zbore. Otázka disciplíny v Policajnom zbore má viacero súvislostí. Jednou z nich je aj veková štruktúra, v ktorej prevládajú služobne i vekovo mladší policajti. Vyvoláva to pochopiteľne občas problémy aj v oblasti disciplíny alebo morálky i v oblasti protiprávneho konania. Minister vnútra však nastúpil cestu razantných opatrení voči negatívnym javom v polícii. Takéto opatrenia boli prijaté v poslednom období na riešenie dopravnej nehodovosti policajtov pod vplyvom alkoholu. Išlo o operatívne opatrenia, ale i dlhodobejšie koncepčné opatrenia, ktoré boli svojimi inšpekčnými a kontrolnými orgánmi prvoradou pozornosťou. Inšpekčnou službou bolo riešených a aj v súčasnosti sa rieši viacero prípadov, podozrenia z trestnej činnosti policajtov zapojených do legalizácie odcudzených motorových vozidiel, ako aj trestnej činnosti spojenej s nelegálnym pašovaním tovaru a nelegálnou migráciou. Konkrétne kroky boli podniknuté v spolupráci s rakúskou stranou a riešeniu tejto trestnej činnosti sa venuje aj zriadený špecializovaný tím. V prípade preukázania trestnej činnosti sa voči previnilcom postupuje veľmi dôrazne a sú voči ním prijímané veľmi prísne personálne opatrenia vrátane prepustenia zo služobného pomeru. Možno povedať, že intenzita a dôraz opatrení prijímaných vedením ministerstva sú neporovnateľné s poslednými rokmi. Po piate. Nie sú známe také prípady, v ktorých by bolo dôvodné podozrenie zo spáchania trestnej činnosti policajtov neriešené. Pokiaľ ide o nepresadzovanie zásady rovnosti pred zákonom, minister vnútra nevstupuje do procesu operatívneho šetrenia, preverovania a vyšetrovania trestnej činnosti. To je zrejme všeobecne vec známa. Chcem ubezpečiť, že zo strany ministra vnútra nie sú vyvíjané ani žiadne aktivity v tom smere, aby nebol využívaný rovnaký meter pre všetkých. Po šieste. Zákonom č. 98/2002 bol doplnený § 65 ods. 4 zákona č. 73/1998 po druhú vetu, ktorej obsahom bola úprava koeficientu na výpočet trvania základného času služby u policajtov s nerovnomerne rozvrhnutým základným časom služby v týždni. Podľa tohto výpočtu nedosahuje základný čas služby v týždni zákonom taxatívne ustanovenú dĺžku 40 hodín, ktorá je ustanovená v § 64 ods. 1 zákona a ktorú treba rešpektovať pri nerovnomerne rozvrhnutom základnom čase služby v týždni, aj podľa 1. vety § 65 ods. 4. Po publikovaní zákona č. 98/2002, ktorým sa dopĺňa zákon č. 73/1998 o štátnej službe príslušníkov Policajného zboru, SIS – ďakujem veľmi pekne –, Zboru vojenskej a justičnej stráže a Železničnej polície v znení, si útvary Policajného zboru vyžiadali usmernenie jeho uplatňovania. Na základe toho bolo ministerstvom vydané metodické usmernenie zo dňa 4. marca 2002. Dôraz sa kládol na dôsledné dodržiavanie ustanovenia § 64 ods. 1 zákona, ktorým je dĺžka základného času služby v týždni určená v rozsahu 40 hodín a z tohto ustanovenia nie je v zákone výnimka. Týmto usmernením boli útvary usmernené na potrebu dodržiavania všetkých ustanovení zákona nielen toho spomínaného § 65 ods. 4 zákona dotknutého novelou. A napokon po siedme. Okolnosti zásahu polície voči posádke motorového vozidla dňa 24. marca 2002 v služobnom obvode Krajského riaditeľstva Policajného zboru Banská Bystrica boli dostatočne široko medializované a vyjadril sa k nim aj minister vnútra. V čase, keď tieto informácie boli podávané, nasvedčovali zistené skutočnosti tomu, že polícia konala v súlade so zákonom o Policajnom zbore a zákrok bol vykonaný štandardným spôsobom. Tak ako som aj popoludní uviedol, v súčasnosti je predmetná vec v šetrení inšpekčnej služby Policajného zboru, ktorá preveruje, či nedošlo k naplneniu skutkovej podstaty trestného činu zneužívania právomoci verejného činiteľa. Vzhľadom na tieto skutočnosti je teda predčasné nastoľovať takéto otázky alebo spochybňovať seriózny zámer celý tento zákrok došetriť, preveriť odbornosť a najmä dôvodnosť jeho vykonania. Panie poslankyne, páni poslanci, toto boli argumenty alebo naše videnie dôvodov, na základe ktorých sa skupina poslancov rozhodla podať návrh na vyslovenie nedôvery pánu ministrovi vnútra Ivanovi Šimkovi. Myslím si, že nieto najmenšieho dôvodu na takéto konanie, práve naopak, s nástupom pána ministra Šimka do funkcie ministra vnútra dochádza k veľmi pozitívnym zmenám v samotnom Policajnom zbore. Ale myslím si, že sa obracia pozitívnym spôsobom aj autorita polície, že je vidieť úprimnú snahu chrániť tých, ktorí dodržiavajú zákon, a konať proti tým, ktorí porušujú zákon. Skôr vnímam návrh skupiny poslancov ako istý segment v tej mozaike, ktorú pozorujeme už dlhý čas a ktorá vlastne stojí len a len na politických motívoch. Je to štandardná skúška opozície, nič viac a nič menej podľa môjho názoru. Panie poslankyne, páni poslanci, žiadam vás a chcem vás poprosiť, aby pán minister Šimko mohol vo svojej práci, serióznej práci naďalej pokračovať, a prosím vás, aby ste nevyslovili nedôveru pánu ministrovi, ale aby ste mu svojím hlasovaním vyslovili svoju dôveru. Veľmi pekne vám ďakujem. J. Migaš, predseda NR SR: Panie poslankyne, páni poslanci, faktické poznámky na vystúpenie predsedu vlády: ako prvá pani poslankyňa Tóthová, ako posledný pán poslanec Húska. Uzatváram možnosť sa prihlásiť s faktickou poznámkou. Nech sa páči, pani poslankyňa Tóthová.