J. Brocka, poslanec: (2007-05-15):
Dámy a páni, keď hovorím o pokuse, chcem povedať, že je to zbytočný pokus v tom zmysle, že je to pokus o zmenu zlým smerom. A to nenazval tak iba exguvernér Národnej banky Slovenska, toto hovoria aj teoretickí, aj praktickí, aj politickí ekonómovia najmä na Slovensku. Oni pripúšťajú zmeny aj v pracovnej legislatíve, ale opačným smerom, opačným smerom ešte k väčšej flexibilite a väčšej zmluvnej voľnosti. A toto jasne hovoria premiérovi Ficovi aj zahraničné návštevy, nielen z OECD. Hovoria mu to aj predstavitelia Európskej centrálnej banky v súvislosti s prijatím alebo so zámerom vlády prijať euro od 1. januára 2009, lebo práve toto je riziko, pred ktorým stojíte. Napriek tomu, že ten Zákonník práce je relatívne dobrý, ešte stále na Slovensku je nízka flexibilita trhu práce. A, samozrejme, zaostávate aj v iných reformách. K premiérovým slovám o najliberálnejšom Zákonníku práce sa nebudem vyjadrovať, lebo som zaregistroval, že sa k nemu vyjadrujú tí predstavitelia severských európskych krajín, ktorými sa Smer niekedy chce inšpirovať alebo na ktoré sa odvoláva. Dámy a páni, ešte jednu vec pri tejto prvej poznámke vám chcem povedať, najmä teda kolegom zo strany Smer, že vy novelizovať Zákonník práce nepotrebujete ani kvôli svojim preferenciám, vážne. Ony vám pôjdu práve hore ako výraz vďačnosti tých, čo sú radi, že neplníte svoje volebné sľuby. Moja druhá poznámka sa týka ochrany zamestnancov. Dámy a páni, v tejto snahe sa zhodneme, aj Smer s Kresťanskodemokratickým hnutím. Ak ide o skutočnú ochranu zamestnancov, máte to aj v dôvodovej správe, to je hlavný zmysel návrhu novely Zákonníka práce, ale toto touto novelou nedosiahnete. Tento návrh je vo vzťahu k ochrane zamestnancov krátkozraký. A ide skôr možno o krátkodobú ochranu, ktorá v konečnom dôsledku zamestnancov poškodí, pretože zmeny v Zákonníku práce, zásahy do dnes platného stavu povedú u istej skupiny ľudí na „niekoľko mesiacov“ k zabezpečenému obdobiu bez práce na účet zamestnávateľa. Ale v konečnom dôsledku poškodia zamestnancov, lebo nebude práce viac, ale menej, nebude vznikať toľko pracovných miest, lebo sa im dnes začínajú klásť nové a veľké prekážky. A nemyslím tým len na súbeh výpovede a odstupného. Sprievodné javy takejto zmeny legislatívy poznáme. Je to vyššia nezamestnanosť, menej investícií, čierna práca a celkové zhoršenie podnikateľského prostredia a zníženie našej konkurencieschopnosti a  nie na konci, dámy a páni, ale po každej odrážke znížená ochrana zamestnanca. Dnes v Bratislave, a ja som z regiónu Trnavy, kde je takmer plná zamestnanosť, viac zvyšuje ochranu zamestnancov a prispieva k ochrane zamestnancov každá nová investícia, nie Zákonník práce, viď Samsung, dnes vyššie platy v Samsungu, lebo ten ponúka vyššie platy, tie prilákajú nielen zamestnancov možno z iných regiónov, kde práce niet, ony prilákajú aj zamestnancov z Citroenu a Peugeotu. To znamená, že aj zamestnanci v Citroene a Peugeote budú mať vyššie platy, lebo zamestnávateľ ak nebude chcieť stratiť svojich zamestnancov, tak bude musieť zlepšovať podmienky svojich zamestnancov a ich platy. Paradox je ale, že táto novela vlastne ešte potrestá tých dvojnásobne, ktorí budú znevýhodnení vďaka svojej nižšej konkurencieschopnosti. Pozorujem, ako v svätom hneve kritizujete, Smer aj pani ministerka Tomanová, vynútené živnosti a chcete im zabrániť. Ale spôsob, akým to robíte, považujem za pomýlený. Zavádzate vynútenú závislú činnosť. A to nie je ochrana ani živnostníkov, ani zamestnancov, najmä tých živnostníkov, ktorí pracujú pre viacerých zamestnávateľov, lebo je to obmedzenie zamestnávania živnostníkov. Chcete rušiť to, čo je pre niekoho výhodné, vzájomne výhodné, lebo je to výhodné aj pre desaťtisíce živnostníkov, je to výhodné aj pre zamestnávateľov. A v tejto súvislosti je zaujímavé sledovať súčasť návrhu zákona. A to je doložka finančných, ekonomických výhod, resp. vplyvov a vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie. Tam sa dokonca píšu také veci, že navrhované zmeny v Zákonníku práce budú mať prevažne pozitívny dopad na verejné financie. Musím povedať, že tu ma nenapadlo iné, iba to, že papier znesie všetko. A píšete ďalej, ako prípadné negatívne finančné dôsledky uplatnenia niektorých ustanovení Zákonníka práce budú zabezpečené v rámci schváleného rozpočtu verejnej správy na rok 2007, resp. ďalšie roky z jednotlivých rozpočtových kapitol. No, ďakujem pekne. Najmä som zvedavý, čo na to súkromný sektor. Ale o čo ide vláde pri živnostníkoch a pri nútených živnostiach, chcem ukázať na modelových príkladoch. A to by som dal do pozornosti aj pánu poslancovi Madejovi, lebo to sú také veľmi viditeľné príklady, o čo nám ide, teda resp. o čo vám ide. Ministerstvo sociálnych vecí si všimlo, že zamestnanec do Sociálnej poisťovne a do zdravotnej poisťovne odvádza viac, ako odvádza živnostník. A oni dokonca aj na modelovom príklade 20 000 hrubej mzdy poukazujú, že kým zamestnanec odvádza spolu so zamestnávateľom 48,6 %, a v korunovom vyjadrení 9 720 korún, tak živnostník, ten odvádza iba 3 583 korún. Takže toto je problém, dámy a páni. Živnostníci odvádzajú do Sociálnej poisťovne menej. A to znamená, treba, aby platili viac aj živnostníci, resp. potom ako budúci zamestnanci alebo zamestnávatelia. Len neviem, kde ste prišli na to, že ten, kto je dnes živnostník, po prijatí tohto zákona bude zamestnancom. Už to povedala aj pani kolegyňa Radičová. Dámy a páni, no zariadia sa zamestnávatelia. Keď to nebude v ich možnostiach, tak tu budeme mať viac čiernej práce alebo tí istí zamestnaní ľudia budú robiť viac za menej peňazí. Ale za vrchol považujem pokrytectvá Smeru v nasledujúcej vete, že pozitívny dopad zamedzenia výkonu práce vynútenými živnosťami možno vyčísliť, aj pokiaľ ide o prínosy do štátneho rozpočtu, a to z dôvodu vyššieho objemu dane z príjmov zo závislej činnosti. A počúvajte, o koľko to pôjde. Inak pri tom prvom modelovom prípade zabudli povedať, že ten, kto platí menej do Sociálnej poisťovne, aj menej z nej dostane. Čiže ak sa živnostník  rozhodol platiť z minimálnej mzdy, tak to urobil s vedomím, že tak sa mu to bude rátať aj do jeho dôchodku. A teraz k tým daniam. Tak predstavte si, že zamestnanec z hrubej mzdy odvedie  pri rovnej dani 19 % do štátnej kasy 1 777 korún. No a živnostník pri takom istom hrubom príjme, ten tam odvedie iba 1 615 korún. A o týchto 162 korún ide. Viete si predstaviť, že to bude za rok 48,6 mil., pán minister financií, toto bude prínos, chňap z tých 162 korún. Toto nie je ochrana živnostníkov aj tzv. vynútených. Dámy a páni, toto je lov na živnostníkov, aby viac platili, aby platili vyššie dane. Moja tretia poznámka, kratšia. Prvýkrát ide dôležitá legislatívna norma bez dohody sociálnych partnerov. No to aj kolegovia bývalí Magvaši a Kaník musia blednúť závisťou, čo si oni odniesli aj od vás. Oni si nedovolili to, čo teda v tomto prípade robíte vy. A pritom ste ako opozícia volali po tom, že v zásadných veciach musí panovať zhoda, nielen medzi sociálnymi partnermi, ale dokonca aj medzi rozhodujúcimi politickými silami v krajine. Preto si myslím, že návrh na vrátenie predkladateľovi tohto zákona je úplne namieste. Áno, dohodli ste sa s odbormi, alebo teda na tú stranu by som to mal povedať, s jednými, tými, čo vám pomáhali  v kampani, ale to nestačí na sociálny zmier v krajine. Štvrtá poznámka. KDH považuje súťaž za dôležitý nástroj generovania aj lepších nápadov, lepších služieb a dokonca aj lepších personálnych návrhov. KDH považuje za správne a presadzuje súťaž i v oblasti zastupovania zamestnancov. A preto nesúhlasíme so znižovaním kompetencií zamestnaneckých rád v podnikoch a posilňovaním kompetencií odborov na ich úkor. Čo s tým? Vy Zákonník práce asi posuniete do druhého čítania aj bez hlasov opozície. Chcem zopakovať za predstaviteľov opozície, že budeme pokračovať v obrane záujmov zamestnancov, živnostníkov i zamestnávateľov v snahe minimalizovať škody, ktoré sa chystáte, obrazne povedané, páchať na slovenskej ekonomike aj na spoločnosti. Toto je z našej strany zodpovedný prístup. Teraz jedna taká osobná poznámka, pretože som sa usiloval pred dvomi mesiacmi novelizovať Zákonník práce z iného dôvodu. Spomínate si na tú známu otcovskú dovolenku, ako ste ma vy, koaliční poslanci, chlácholili, aby som počkal na komplexnú novelu Zákonníka práce, aby sme nenovelizovali tak často Zákonník práce, akoby som z toho mal rozumieť, že  veď keď bude ten komplexný návrh z vašej dielne, že to tam bude. A mohol som si myslieť aj vtedy, keď vláda schválila ten návrh, že toto je priestor pre KDH alebo pre Brocku, aby navrhol otcovskú dovolenku do návrhu. Omyl, v tlači som si stihol prečítať argumenty ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny, prečo je dnes ministerstvo proti otcovskej dovolenke. Prostredníctvom hovorkyne pani Škorecovej odkazuje ministerstvo, že návrh poslanca Brocku je v rozpore so zásadou rovnakého zaobchádzania so ženami a mužmi v pracovnoprávnych vzťahoch. Musím povedať, že tieto slová nezaskočili len mňa, ale dokonca aj fínske ministerstvo sociálnych vecí. A mohol by som vám odtiaľ zacitovať človeka, ktorý má práve rovnosť príležitostí na tomto ministerstve na starosti. Tak ten sa vyjadril: „Absolútne tomuto vysvetleniu nerozumieme, v akom rozpore je to so zásadou rovnakého zaobchádzania. Ak si otec zoberie voľno v práci, aby mohol stráviť s dieťaťom prvé dni jeho života, je nepochybné, že bude lepšie pripravený stráviť s ním viac času aj neskôr.“ A toto je veľmi dôležitý fakt, keď hovoríme o rovnom  prístupe k ženám a k mužom. Ale záver, aby som nechal priestor aj iným kolegom. Dámy a páni, ak prejde táto novela Zákonníka práce, výrazne poškodí záujmy jednoduchých, prostých ľudí, zamestnancov, živnostníkov i zamestnávateľov, poškodí a zhorší dnes ešte stále atraktívne prostredie pre zahraničné investície a imidž Slovenska. Kresťanskodemokratické hnutie a poslanci teda za KDH z uvedených dôvodov nebudú hlasovať za takúto zmenu Zákonníka práce. Ďakujem za vašu pozornosť. (Potlesk.)