I. Mikloš, minister financií SR: (2003-10-28):
Dovoľte mi vyjadriť sa v rozprave k tomuto zákonu, ktorý považujem za najdôležitejší zákon daňovej reformy a za zákon, ktorý vlastne zavŕši daňovú reformu. Pretože, ako je vám iste známe, už viaceré zákony sme schválili predtým, zákon, ktorý stanovuje jednotnú sadzbu dane z pridanej hodnoty, zákon, ktorý zvyšuje dane spotrebné. Čiže to by som možno chcel zdôrazniť hneď na začiatku, že toto je vlastne jeden zo zákonov, ktorý legislatívne upravuje daňovú reformu a že vlastne neschválenie tohto zákona by vlastne znamenalo, že by sa nevykonal ten aj politický, ale myslím, že aj z ostatných hľadísk pozitívny krok, ktorý znamená zníženie daňového zaťaženia, pretože tými ostatnými zákonmi došlo k zvýšeniu daňového zaťaženia, tento zákon znižuje daňové zaťaženie, čo viacerí z vás aj komentovali tým, že vlastne z titulu týchto zmien zavedenia rovnej dane dôjde k nižším príjmom štátneho rozpočtu, čo je aj pravda. Chcem zdôrazniť, že tento zákon, teda z tohto hľadiska je kľúčový, a som presvedčený o tom, že daňová reforma a teda tento zákon, ktorý ju završuje, prinesú zásadné zlepšenie podnikateľského prostredia, zásadné zvýšenie motivácie pracovať, sporiť a investovať, zásadné zníženie daňových únikov, zvýšený prílev zahraničných investícií a zvýšenú tvorbu pracovných príležitostí. Takže môžeme sa na tento zákon pozerať síce z rôznych pohľadov, z rôznych hľadísk, ale on napĺňa zámery programového vyhlásenia a som presvedčený, že budeme mať možnosť ešte v priebehu tohto volebného obdobia vidieť veľmi pozitívne účinky a efekty ako tohto zákona, tak aj celej daňovej reformy. Dovoľte mi vyjadriť sa len k tým najzávažnejším veciam, ktoré boli viackrát aj opakované vo vašich príspevkoch, aj keď vlastne väčšina rozpravy sa uskutočnila v piatok minulý týždeň, keď vlastne oveľa menej vás tu bolo, ale napriek tomu dovolím si vyjadriť sa k tomu, pretože si myslím, že ide o dôležité veci. Viacerí z vás, najmä opoziční poslanci, kritizovali, že tento zákon nerieši alebo nezvýhodňuje daňovo zdravotne postihnutých ľudí, prípadne zamestnávateľov, ktorí zamestnávajú zdravotne postihnutých ľudí. Chcem povedať, že filozofiou daňovej reformy je, aby nebol daňový systém deformovaný tým, že chceme robiť aktívnu politiku v niektorých oblastiach. To však vôbec neznamená, na tomto príklade zdravotne postihnutých by som to chcel povedať, že to vôbec neznamená, že nechceme riešiť situáciu zdravotne postihnutých, len ju nechceme riešiť v daňovom zákone, ale ako určite viete, vy sami ste prijali zákon o službách zamestnanosti, ktorý práve tento zákon, teda iná legislatíva, špeciálna legislatíva, rieši problematiku zamestnávania zdravotne ťažko postihnutých, rieši príspevky a motiváciu aj pre zamestnávateľov, aj rieši rôzne mechanizmy, akým spôsobom vlastne vytvoriť podmienky na to, aby zdravotne postihnutí pracovali a mohli pracovať. Spomeniem len to, že sa napríklad zvyšujú sankcie, spomeniem to, že sa dáva povinnosť zamestnávať zdravotne postihnutých nielen v súkromnom sektore, ale aj v sektore verejnom. Navyše treba povedať, že zdravotne postihnutí väčšinou pracujú za nižšie mzdy. Daňová reforma znižuje daňové zaťaženie nízkych miezd, čiže to by som tiež rád zdôraznil, pretože v niektorých diskusných príspevkoch odznelo opačné tvrdenie, alebo aspoň spochybňovanie tohto faktu. Takže veľmi jasne chcem povedať, že daňová reforma znižuje daň z príjmu aj pre nízke príjmové skupiny. Napríklad človek, ktorý zarába zhruba 8 – 8 500 korún mesačne, čo je veľmi rozšírený nízky plat v národnom hospodárstve, bude mať polovičné daňové zaťaženie z dane z príjmu po reforme, ako má dnes. Dnes zaplatí zhruba 6 000 korún na dani za rok, po zavedení, po schválení tohto zákona zaplatí zhruba 3 000 korún. Navyše daňové bonusy zvyšujú alebo znižujú to daňové zaťaženie, pretože budú vyplácané aj tým, ktorí nebudú mať daňovú povinnosť a nebudú žiadne dane platiť. Takže každý s príjmom do 80 000 korún nezaplatí ani korunu, navyše ak má deti, tak sa táto hranica, z ktorej z príjmov, z ktorej sa neplatí ani koruna dane, ďalej vyššie posúva. K ďalším výhradám chcem povedať, že čo sa týka údajnej radikálnosti tohto riešenia, chcem povedať, že áno, ja si myslím, že nemá zmysel hovoriť o slovíčkach, či to je radikálne, alebo nie je, je to zásadné. Je to zásadná daňová reforma, ktorá, ale len taká zásadná môže naplniť tie ambície, s ktorou je prijatá, a to je napríklad zásadné zjednodušenie daňového systému. Bez zavedenia rovnej dane by nebolo možné v tejto miere daňový systém zjednodušiť, v tejto miere zlepšiť podnikateľské prostredie a v tejto miere zúžiť riziko napríklad daňových únikov. Takže ak programové vyhlásenie hovorí, lebo pán poslanec Šulaj spochybnil aj to, či je plnené týmto Programové vyhlásenie vlády, tak ja som presvedčený, že je, pretože Programové vyhlásenie vlády hovorilo o celkovom znižovaní daňového zaťaženia, a k nemu dochádza, pretože to sa meria podielom daňových príjmov na HDP. Programové vyhlásenie hovorilo o zjednodušení daňového systému, to sa celkom určite týmto napĺňa. Programové vyhlásenie hovorilo o znížení priamych daní a presune daňového zaťaženia na nepriame dane, čo sa tiež celkom určite týmto zákonom napĺňa. Pán poslanec Maxon spochybňoval ústavnosť tohto zákona odvolaním sa na čl. 65, ktorý hovorí, že zákon ustanoví spôsob financovania obecných a regionálnych samospráv, chcem povedať, že sa nestotožňujem s jeho hodnotením, pretože tá formulácia je taká, že zákon to ustanoví a ten zákon to aj ustanoví, ustanoví to od roku 2005 a jednoducho nebolo možné k jednému dátumu, od roku 2006 robiť aj takúto komplexnú, zásadnú daňovú reformu, aj uskutočniť fiškálnu decentralizáciu. Takže v priebehu tohto funkčného obdobia presne podľa Programového vyhlásenia vlády bude naplnené aj toto uznesenie. K pozmeňujúcim návrhom mi dovoľte, aby som sa vyjadril. Najskôr všeobecne v tom zmysle, že naozaj sme tie pozmeňujúce návrhy nerozlišovali podľa toho, či prišli z opozičného tábora, alebo prišli z koaličného tábora. Jediné kritérium, podstatné kritérium rozlíšenia akceptovateľnosti pozmeňujúcich návrhov bolo v tom, či idú proti filozofii, alebo nejdú proti filozofii daňovej reformy. Takže ak boli napríklad predkladané - a boli predkladané - návrhy na to, aby sa v daňovom systéme riešilo či už zamestnávanie zdravotne postihnutých ľudí, alebo aby sa dali iné sadzby pre poľnohospodárstvo, tak toto sú príklady pozmeňujúcich návrhov, ktoré nemôžu byť akceptované z mojej strany a zo strany ministerstva financií jednoducho preto, že idú proti filozofii, ktorá je deklarovaná aj v Programovom vyhlásení vlády. Takže najskôr mi dovoľte stručne k spoločnej správe. So spoločnou správou s pozmeňujúcimi návrhmi, ktoré sú v spoločnej správe, súhlasím a odporúčam ich podporiť, s výnimkou troch bodov, bodov 9, 10 a 11, ktoré boli už navrhnuté na rokovanie, respektívne na hlasovanie, osobitné. Tieto body, ak by boli schválené 9, 10 a 11, bolo by to veľmi zlé a vytvorilo by to podmienky na legálne daňové úniky nielen pre neziskové organizácie, ale pre všetky organizácie, pretože nie je dnes problémom založiť si občianske združenie a podnikať prostredníctvom občianskeho združenia a takéto subjekty by jednoducho sa vyhli legálne podľa týchto ustanovení daňovým povinnostiam, naviac by to zakladalo nerovnosť postavenia subjektov, ktoré by podnikali takto a iných subjektov, eseročiek, akciových spoločností, pretože jedny by zdanené boli, iné by zdanené neboli. To sa týka vlastne všetkých týchto troch. Zároveň však ústretový krok k mimovládnym organizáciám, chcem podporiť tie návrhy, ktoré, respektíve ten návrh, ktorý sa týka mimovládnych organizácií, ktorý predniesol pán poslanec Mikuš, a ktorý by znamenal, že by pokračoval ten režim, ktorý platil aj doteraz, že mimovládne organizácie by zdaňovali svoje príjmy až nad 300 000 korún, teda do 300 000, čo by týkalo najmä tých malých, regionálne pôsobiacich mimovládnych organizácii, ktoré by teda, tak ako to bolo dodnes, tento príjem do 300 000 v podnikateľskej činnosti zdaňovať nemuseli. Ďalej chcem podporiť ten návrh, ktorý tiež predniesol pán poslanec Mikuš, špeciálne podporiť, ktorý hovorí o zvýšení paušálnych výdavkov pre remeselné činnosti. My sme dlho debatovali o tom, ako vlastne s tou paušálnou daňou a s paušálnymi výdavkami, my sme dali ten limit vo vládnom návrhu na 25% plus odvody, došli sme k záveru aj po rokovaniach s prezidentom živnostenskej komory, že najmä pri tých klasických remeselných činnostiach, ktorých nie je veľa, ktorých je 32, je potrebné zvýšiť túto hranicu paušálnych výdavkov a to z toho dôvodu, že tieto remeslá majú veľmi vysoké náklady oproti príjmom, proste tá miera zisku je tam veľmi malá a pre nich, keby mali len 25% paušálnych výdavkov, by to bolo nevýhodné, pretože v prípade, že by viedli účtovníctvo, tak by tá daň bola oveľa nižšia a tie paušálne výdavky, ale zavádzame aj preto, aby nemuseli viesť účtovníctvo, aby stačilo registrovať príjmy, zaplatiť daň z príjmov znížených o tú výšku paušálnych výdavkov a o nezdaniteľný základ. Čiže týmto vychádzame v ústrety remeselným činnostiam a podporujem tento pozmeňujúci návrh. Ak bude schválený, tak to bude tak, že vo vymenovaných 32 remeselných činnostiach budú paušálne výdavky 60% plus odvody, v tých ostatných budú 25% plus odvody, čo je aj systémovo čisté, pretože každý, kto má príjmy nižšie ako jeden a pol milióna, sa môže prihlásiť a uplatniť. Chcem podporiť aj ďalšie návrhy, ktoré predložil pán poslanec Mikuš, taktiež chcem podporiť tie pozmeňujúce návrhy, ktoré predložila pani podpredsedníčka Národnej rady Martináková, a z pozmeňujúcich návrhov, ktoré podal, pomerne veľké množstvo, pán poslanec Šulaj, by som podporil pozmeňujúci návrh, ktorý sa týka skrátenia tej lehoty, keď príjem z predaja bytu je oslobodený od dane. Ten pôvodný náš návrh bol 5 rokov, pán poslanec predložil na skrátenie na dva roky. Je to tak aj teraz, ak sa dobre pamätám, čiže by asi naozaj nebolo dobré, keby sme zhoršovali oproti terajšiemu stavu tie podmienky, čiže chcem podporiť tento jeho návrh. Ďalej chcem povedať, že niektoré ďalšie návrhy, ktoré predkladal, sú racionálne v tom, že riešia problém, o ktorom vieme, a ktorý my riešime v iných pozmeňujúcich návrhoch, iným spôsobom, čiže len to je dôvod prečo, ja by som možno rozdelil tie vaše pozmeňujúce návrhy, pán poslanec, v tom, že tie, ktoré nie sú v súlade s filozofiou zákona, ktoré napríklad navrhujú pri tých zdravotne postihnutých a iných veciach inú sadzbu, tie akceptovať nemôžem, tie ktoré riešia technické problémy, ktoré existujú, tie podporiť viem, ale niektoré z nich riešime iným spôsobom, ale ten problém, na ktorý ste upozornili, a ktorý teda, súhlasím a potvrdzujem, že existuje. Takže preto vlastne vyslovujem ten súhlas s tým jedným návrhom na tú lehotu pri tých bytoch. S ostatnými návrhmi nemôžem súhlasiť, ale, opakujem, nie vždy preto, že by som nesúhlasil s tým problémom, pretože napríklad niektoré pozmeňujúce návrhy pána poslanca Buriana sú tiež také, že my ich riešime, my ten problém, na ktorý ten pozmeňujúci návrh upozorňuje, riešime inými ustanoveniami v tom zákone. Takže dovoľte mi, aby som uzavrel svoje vyjadrenie k rozprave v tom zmysle, že by som vás chcel požiadať všetkých, ale naozaj všetkých, vrátane opozičných poslancov, o podporu tohto zákona, pretože som presvedčený, že tento zákon je dobrý v tom zmysle, nehovorím, že s ním nie sú spojené možno aj niektoré riziká, ale je dobrý v tom zmysle, že zjednodušuje, sprehľadňuje daňový systém, zlepšuje podnikateľské prostredie a vytvára lepšiu motiváciu, zásadne vyššiu motiváciu pre prácu, pre sporenie a pre investovanie. A dovoľte mi len teda povedať, že ak by tento zákon neprešiel a nebol schválený, tak by sme neznížili daňové zaťaženie z priamych daní, ostala by platiť 25-percentná daň z príjmu právnických osôb, ostali by platiť 4 sadzby a 5 pásiem pre daň z príjmov fyzických osôb, ostalo by platiť obrovské množstvo výnimiek, ostala by platiť veľmi neprehľadná daňová legislatíva. Ide teda o zavŕšenie daňovej reformy, pričom ide o zákon, ktorým schválime tú populárnejšiu časť daňovej reformy, a preto verím, že nájde širšiu ako len koaličnú podporu. Ďakujem pekne.