Rajtár, Jozef, poslanec NR SR (2016-11-24):
Ďakujem za slovo. Vážené kolegyne, vážení kolegovia, dovoľte mi prednostne teda zareagovať na predošlú diskusiu. Rozprávali sme sa o uvoľnení dlhovej brzdy, na čo treba ústavnú väčšinu, to znamená, že aj participáciu opozície, a údajne na investície, ktoré sú alebo mali by byť efektívne, potrebné a tak ďalej. Avšak ak by sme zobrali doterajšie investície alebo celkové nakladanie s prostriedkami v štátnom rozpočet a v štátnych organizáciách, tak musím skonštatovať, že naozaj nie je dôvod na uvoľňovanie tejto dlhovej brzdy, pričom dlhová brzda bola jeden obrovský výdobytok dosiahnutý po dlhej snahe a jeden veľmi pozitívny výdobytok, ktorý zracionalizoval, dal nejaké mantinely neefektivite a rozhadzovaniu. Je to dosť odvážny návrh, hovoriť o tom, že uvoľnite nám brzdu na investíciu do diaľnic, ak práve teraz bola zazmluvnená časť diaľnice, obchvat Prešova, ktorý bol najnehoráznejšie predražený v dejinách Slovenska vôbec. Jeden kilometer nás má stáť 45 mil. eur. A po takejto nehoráznosti, pričom na to nebola, vôbec uplatnený ten projekt Hodnota za peniaze, a po takejto nehoráznosti povedať, že chceme ďalej toto isté spraviť a vy nám na to uvoľníte dlhovú brzdu, si myslím, že je dosť nehorázne. Tak isto ministerstvo financií, aj keď minister sa snaží tváriť, že Finančná správa Slovenskej republiky sa ho netýka, netýka sa ho, ako je efektívna, čo sa tam deje, aké obrovské prešľapy sa tam dejú, aké obrovské daňové úniky, aké obrovské rozkrádanie DPH sa tam deje a miliarda sa teda ukradne len z toho, čo už bolo zaplatené, a následne to niekto odtiaľ vybral, tak ak niekto prevádzkuje takúto organizáciu a tvári sa, že sa ho netýka, čo sa tam deje, tiež si myslím, že je dosť nehorázne od neho žiadať uvoľnenie dlhovej brzdy, keď takýmto spôsobom hospodári a takýmto spôsobom sa stavia k organizácii, za ktorú je podľa zákona priamo zodpovedný. A nehovorím o tom, že minister by mal online vidieť, čo sa kde deje, kde sa aký list obnovujúci vyšetrovanie nepodpísal, kde kto ako kontroluje, aké dokumenty a tak ďalej Ale keď zistí a zistí aj verejnosť, že sa tam deje niečo nekalé, tak vtedy má minister v rámci organizácie, ktorá mu patrí, priamo konať, čo sa tu nikdy nedialo. Vždy sme odkázaní aj na finančnom výbore len na úradníka riadiaceho Finančnú správu Františka Imreczeho, ktorý napriek početným, veľmi slušne povedané, prešľapom doteraz neodstúpil, odišiel iba Daniel Čech, ktorý bol priamo zodpovedný za to, čo sa tam dialo s neoprávnenými odpočtami DPH. František Imrecze na seba takúto zodpovednosť doteraz nezobral, ani ministrom nebol odvolaný. A žiaden krízový manažér, žiaden krízový manažér, lebo tá organizácia je v ťažkej kríze, a pritom má dobrých ľudí. Pritom sú tam kontrolóri, daňováci, má tam veľa kvalitných ľudí, ktorí tam dlhodobo robia, má na čom stavať. A napriek tomu táto organizácia takto tragicky hapruje. Vidíme ten štýl hospodárenia aj na celkovom, teda na celkovom výsledku štátu, kedy susedná Česká republika, ktorá má tiež aspoň oficiálne sociálnych demokratov vo vláde, majú predsedu vlády, tak majú prebytok, majú prebytok štátneho rozpočtu. U nás sme mali mať vyrovnaný rozpočet budúci rok, nebudeme ho mať, a stavil by som sa, že takýto stav sa bude, ak bude teda vláda SMER-u, takýto výsledok sa bude posúvať a posúvať a pred rokom 2019 budeme počuť to isté, že chceli sme, nedá sa, lebo koalícia, lebo všetci majú požiadavky na výdavky, lebo šetriť sa nedá, lebo efektivita sa nedá dosiahnuť a tak ďalej. Táto situácia, táto situácia a ukážme si celkovú situáciu teda za 10 rokov vlády strany SMER, lebo tak isto predstavitelia strany SMER sa vždy tvária, že teraz začínajú, teraz prišli s nejakým projektom peniaze alebo Hodnota za peniaze a teraz konečne začnú niečo robiť po desiatich rokoch s malou prestávkou svojej vlády. Teraz je to v kríze, teraz to hapruje, ale teraz to už bude fungovať super. Takže za tých 10 rokov sa Slovensko zadlžilo o 70 % viac, má vyšší dlh. A toto je konzervatívny graf, to sú relatívne čísla, to znamená, že tam ide o pomer k HDP, je to očistené o infláciu atď., a tak ďalej. A keď sa pozrieme na krajiny V4 okrem Slovenska, tak za tých 10 rokov im stúpol dlh o 20 percent, o 20 percent. A keď sa pozrieme na eurozónu, tak ten celkový dlh stúpol o 35 % a pritom vieme, že v eurozóne máme všetky tie krajiny ako Španielsko, Portugalsko, Grécko. Napriek tomu ten celkový nárast bol oveľa, oveľa nižší. Takže za tých 10 rokov sme sa dostali tam, že sa strašne veľa minulo a hodnota za tie peniaze nie je nikde, ak teda nerátame Ladislavov Bašternákov, agentúry Evky, tety Anky a ďalších. Takisto minulé obdobie za vlády strany SMER, keď strana SMER si tu mohla robiť prakticky, čo len chcela, aj si teda robila, tak prebehla, alebo sa aspoň tvárila, že prebehla reforma ESO. A keď sme hovorili o tom, pán minister to v minulosti hovoril, že, že máme predsa odlišný náhľad na svet, lebo vy chcete štíhly štát, my chceme, neviem, tučný, alebo aký štát my chceme, vy chcete vyrovnaný rozpočet, my chceme hocijaký rozpočet, tak vyrovnaný rozpočet bol cieľom aj ministra Kažimíra a strany SMER a reforma ESO bola extrémne, bola navrhnutá ako extrémne radikálna. Čiže z tohto pohľadu strana SMER by vyšla ako extrémni liberáli, samozrejme, keby tie zámery boli myslené vážne. Ale divím sa, že kde je teda ten odlišný pohľad na svet, keď tie zámery boli deklarované, že chceme extrémne štíhly štát. Pretože tá reforma podľa svojho projektu, ako bola navrhnutá, mala znížiť počet príspevkových organizácií z 916 na 58. Neviem, či hociktorí libertarián by si dovolil navrhnúť takúto radikálnu zmenu. A ona do veľkej miery aj prebehla, akurát ten bluf bol v tom, že to prebehlo po právnej stránke. To znamená, keď bol nejaký úrad v Šali, v Galante, v Prešove a tak ďalej, tak po právnej stránke sa z týchto jednotlivých úradov stal jeden právny subjekt a tým pádom prišlo akože k redukcii, akože k redukcii. Dodnes minister Kaliňák, príslušný minister tejto reforme, nepredložil žiaden dokument, ktorý by popisoval efekty aspoň v nejakom detaile, aspoň v nejakom rozlíšení tejto reformy, iba tvrdí, že tá reforma ušetrila miliardu eur. Keď sa pozrieme na návrh štátneho rozpočtu, tak výdavky na administratívu sa zvýšili, sa zvýšili za to obdobie, čiže tam, tam tú miliardu nikde nevidieť. Naopak, tie výdavky sa celkove na administratívu, sa zvýšili. Keď sa pozrieme na počet úradníkov, tak tí narástli minimálne za tie tri roky od roku 2013, ako prebiehala tá reforma, narástli minimálne o 13-tisíc. A keď sme sa ministra v minulom období pýtali, že ako je to možné, že počet úradníkov narástol takto radikálne, a vy ste dosiahli úsporu, ako tvrdíte, miliardu, tak odpoveďou bolo, že veď tá úspora nemusela byť nevyhnutne v zníženom počte úradníkov a že nejakí úradníci sa usporili takisto. Keď sme sa pýtali, kde akí, odpoveďou bolo, nevieme, lebo nejakú databázu má ministerstvo financií, nejakú máme my, nejakú majú iné organizácie, štatút nejakých zamestnancov bol zmenený a my nevieme odpovedať, že kde sa čo, ako zmenilo. Tak ja sa pýtam, ako sa takáto reforma vôbec dala robiť, keď samotné ministerstvo, čo ju robilo, nedokáže povedať, kde sa čo zmenilo. Nehovoriac o tom, že žiadne finančné výsledky neboli preukázané. No vieme ale, že za tie štyri roky podľa oficiálnych štatistík bolo zlikvidovaných 59-tisíc živnostníkov a ostáva len dúfať, že minimálne tým opatrením, teraz naposledy prijatým, tým zvýšením paušálnych výdavkov sa podarí nejakých živnostníkov znova naštartovať. Ale to, že ich je oveľa menej, o 59-tisíc, to je brutálne číslo, tak je výsledkom toho, čo tu štyri roky robila strana SMER, ktorá teraz tvrdí, že už zrazu bude efektívna, len nám uvoľníte tú dlhovú brzdu a už budeme robiť tak, ako sa robiť má, síce o tom nič z minulosti nesvedčí, svedčí o opaku, ale napriek tomu len nám slepo verte. Keď sme sa rozprávali o DPH, tak teda celkový príjem DPH je naplánovaný na 5,7 miliardy. Zopakujem, jedna miliarda je vždy rozkradnutá každý rok a opatrenia doteraz prijaté na to, aby sa to zmenilo, zjavne neboli dostatočné. Pritom tie najefektívnejšie opatrenia sú často tie najjednoduchšie v oblasti transparentnosti, tak ako za Radičovej vlády, keď sa podarilo presadiť zverejňovanie zmlúv, tak to bolo radikálne, vo výsledku to bolo radikálne opatrenie. Teraz verejnosť alebo príslušný sektor vie analyzovať, kde, čo bolo nehospodárne minuté. Rovnako s vratkami DPH, neoprávnenými alebo oprávnenými nadmernými odpočtami DPH sa dá spraviť to isté, nad či už 20-tisíc, 50-tisíc, nech 100-tisíc alebo 15-tisíc eur, keď je jednotlivá vratka, dá sa to všetko zverejňovať. Bolo to navrhnuté opozíciou poslancom Beblavým, vládna koalícia neschválila. Ktovie z akého dôvodu? Odôvodnenie sme si nevypočuli. Minister Kažimír v minulosti, v minulosti tvrdil, tvrdil, že, že zvažuje takéto opatrenie sám navrhnúť (reakcia predkladateľa). Takže, takže áno, to je úplne v poriadku. Takže ja uvítam, ak pôjdeme naozaj týmto smerom a vládna koalícia preukáže, že naozaj má záujem prijímať efektívne opatrenia, pretože keď budú všetky vratky zverejňované, akonáhle na nejakú Bašternákovú firmu, či už bude naňho písaná alebo, alebo na nejakého bieleho koňa, bude zrazu, zrazu novovzniknutej firme pribudne 3,6 mil. z vratiek DPH po pár týždňoch, nech patrí tá firma komukoľvek, tak okamžite verejnosť bude vedieť, že sa tam deje niečo nekalé a hneď sa tomu bude dať venovať a upozorniť, upozorniť na to. Minister hovoril aj to, že nielen DPH, ale aj iné daňové nedoplatky sú výrazné. Nuž, nie je to zas ako o nejakom filozofickom náhľade, že keď zavediem zbytočné dane, ako z kapitálových výnosov alebo, alebo príliš vysoké dane, tak firmy, podnikatelia, ktokoľvek bude rozmýšľať na to, ako si tieto dane zoptimalizovať. A odpoveď dal minulý rok priamo jeden oligarcha, ktorý má blízky vzťah k Robertovi Ficovi, lebo videli sme kauzu mýto za prvej Ficovej vlády a videli sme predaj SPP, kde to bolo zariadené tak, že dokonca sa na niekoľko rokov dopredu vyplatil zisk, aby si kupujúca firma mohla tento zisk použiť na nákup, na zaplatenie časti kúpnej ceny odchádzajúceho zahraničného konzorcia. Že dopredu sa vyplatila, dopredu sa vyplatila dividenda za zisk. A videli sme aj teraz snahy Roberta Fica rokovať priamo s čínskymi subjektami a predávať časti, či už J&T alebo EPH alebo akýmkoľvek spôsobom majú tieto štruktúry spravené, čo je teda dosť zvláštne, aby predseda vlády behal a potom sa ešte sťažoval, že návšteva dalajlámu mu prekazila rokovanie s Číňanmi a on nemohol dokončiť rokovania predaja časti J&T Číňanom? Veľmi zvláštne, veľmi zvláštne. No a tento oligarcha, alebo ja by som to radšej nazval lúpežný barón, minulý rok vyhlásil, že 95 % vlastníkov cyperských firiem, ktoré financujeme, sú české a slovenské fyzické osoby, tie firmy nemajú účty na Cypre, ale u nás, podľa platnej legislatívy každý Slovák a Čech, ktorý očakáva kapitálový zisk vyšší ako 200-tisíc eur a neinvestuje prostredníctvom štruktúry podobnej Cypru, tak okráda vlastnú rodinu. Inak povedané, oficiálne vyhlásil, že kto cez Cyprus neoptimalizuje, tak okráda vlastnú rodinu. To je doslovný, doslovný citát. A následne nabehla teda do príslušnej firmy kontrola, ktorá ale doteraz neuverejnila žiadne, žiadne negatívne zistenia. Takže napriek tomu, že to bolo takto verejne vyhlásené, tak sa asi skutok, skutok nestal, načo sme si, načo si už pomaly zvykáme, aj keď nie všetci. Takže výsledkom toho tzv. filozofického pohľadu je to, že dáme pre tých, čo sa nevedia brániť, dane tam, kde nemajú byť, z kapitálových ziskov alebo dáme vysokú daň z príjmu, atď., ale potom tých našich zopár oligarchov vymyslí štruktúru, ako si to ošetriť cez Cyprus a tu to prevádzkuje samo, resp. poskytuje tieto služby aj menším podnikateľom a zarába na tom. Čiže výsledkom tej filozofie, že vysoké dane, veľký štát a tak ďalej, je teda v konečnom dôsledku to, že tých zopár oligarchov, finančných žralokov alebo lúpežných barónov jednoducho dostane biznis takto nepriamo navyše. Tak to je, ja si myslím, taká veľmi zvláštna, veľmi zvláštna filozofia a budem rád počuť z tohto pohľadu teda názor na ňu, opätovný názor pána ministra. Takisto, ako sme priniesli nedávno, zjavne teda súčasné nastavenie daní umožňuje a umožňuje mávať takéto schémy na predaj bytov, nech sa páči, keď si tri, štyri až päť subjektov predávajú navzájom byty. Tie subjekty sú navzájom prepojené potom na Cypre. A advokátska kancelária J&T sa k tomu priznala, lebo všetky tie firmy zastupuje a povie, že áno, to sme my, my sme jeden subjekt. Čo vlastne potvrdila, že aj keď sa to navonok tvári, že to sú firmy niekde na Cypre nejakých majiteľov, každá, každá niekoho iného, tak v skutočnosti je to jeden subjekt, to znamená, že oni aj sídlia na jednej adrese na tom istom poschodí, ale sami si to potvrdia následne, že áno, to všetkých týchto veľa firiem sme my, nikto iný. A vlastne jeden vlastník si predáva cez štyri, päť firiem byty medzi sebou, aj nakoniec mnohé z tých bytov skončia na jeho vlastných firmách a takýto biznis model zjavne umožňuje súčasne buď daňové nastavenie alebo prehliadanie, prehliadanie niektorých vecí a niektorých firiem Finančnou správou, za ktorú je zodpovedný minister Kažimír. Mňa by veľmi zaujímal, veľmi by ma zaujímalo vysvetlenie takéhoto biznis modelu. Spravíte si 5 firiem, tie vlastníte cez Cyprus a medzi nimi si predávate byty. Tak na čom zarobíte? Na čom vlastne zarobíte? Však máte náklady na prevod tých bytov, na rôzne dane, keď ich predávate stále za vyššiu cenu, daň zo zisku a tak ďalej a tak ďalej. Máte náklady na účtovníctvo, na administratívu, na tých konateľov, čo sú tam nastrčení a tak ďalej. Na právnickú firmu, ktorá vám to celé ošetruje. Čiže máte náklady, náklady, náklady, mňa by zaujímalo, že na čom sa naozaj pri takomto zvláštnom modeli dá v konečnom dôsledku zarobiť? Kde je ten zázrak, že ja si sám medzi sebou niečo predávam dokolečka a zarobím na tom a robím to, lebo je to výnosné? Lebo normálny trhový komerčný princíp v tom nevidím nikde, ledaže, ledaže by v tom bola nejaká daňová kuleha. A ešte v súvislosti s tým, že daný oligarcha verejne vyhlasuje, že každý, kto nerobí daňové kulehy cez Cyprus, tak okráda vlastnú rodinu. Finančná správa zjavne nemá na to čo povedať, lebo keďže sa ten príbeh začal odohrávať už minulý rok, tak doteraz neprišlo so žiadnymi zisteniami v tejto oblasti. Ale aj na to by som veľmi rád počul názor ministra Kažimíra, ako takéto zázračné schémy fungujú bez toho, že by tam bola, bola implikácia, čo sa týka daní a podobných vecí. Povedalo sa takisto, že jedným z cieľov Hodnoty za peniaze bude okrem diaľnic a ešte niečoho ďalšieho ešte IT sektor, pretože doteraz sa minula takmer miliarda na elektronizáciu. To, čo za to máme, no, bodaj by sme mali za to aspoň trištvrte toho čo v Estónsku, kde do toho dali možno 60 mil., ale, bohužiaľ, ani za tú miliardu nemáme nič, nič také. Keď som na finančnom výbore, keď som sa pýtal na finančnom výbore príslušného zástupcu úradu pána podpredsedu vlády Pellegriniho, ktorý prišiel prezentovať rozpočet alebo čoužkoľvek na finančný výbor, keď som sa ho pýtal, aké sú teda ciele, stratégie a tak ďalej tohto novovzniknutého úradu, ktorý vznikol približne pred trištvrte rokom alebo pred niečo vyše polrokom, tak odpoveďou bolo, že zvažujú, uvidia, analyzujú a tak ďalej a tak ďalej. Absolútne (reakcia z pléna)... Pán Náhlik, však ste tam boli, myslím, že na tom výbore, takisto. Takže, takže absolútne nič konkrétne. Musel som sa pýtať, musel som dávať úplne konkrétne otázky. Napríklad, keďže úspory a tak ďalej a vôbec nejaké reálne riešenie, všetko spočíva v tom, že treba spraviť jednotný register obyvateľstva, tak až vtedy som dostal odpoveď, že možno do dvoch rokov spravíme niečo, nejakú referenčnú databázu, kde všetky tie štátne organizácie, ktoré prevádzkujú tých 17 terajších registrov, budú musieť nejakým spôsobom zrkadlovo referovať, až z toho spravíme postupne nejakú jednotnú, jednotnú databázu. Takže ide sa tu aplikovať Hodnota za peniaze, ten úrad nevie, čo ide robiť, nevie to vysvetliť ani na finančnom výbore, ale rozpočet na tento úrad podpredsedu vlády pre investície a informatizáciu je vyše 4,3 mil. na rok. Z toho 3,3 alebo 3,1 sú, je plánované za tovary a služby, takže za 4,3 mil., tam sú teda platy a nejaké tovary a služby, nevieme, čo budeme robiť, ako budeme robiť, ale aspoň minimálne vieme, že minieme vyše 4,3 mil. každý rok na takýto úrad, ktorý hádam voľačo aj urobí a verme tomu, že naozaj aj urobí. Opäť by som sa stavil, že ak niečo v tomto smere niekto urobí, tak to bude, tak môžte sa usmievať, ale ja si radšej vypočujem potom následnú reakciu, kde by som rád videl konkrétne plány, ciele a čísla, lebo je ľahké sa zhovievavo usmievať, ale zjavne ťažké odpovedať na konkrétne otázky. Stavil by som sa, že najviac práce odvedú chalani zo Slovensko.Digital, ktorí to robia dobrovoľne popri svojom zamestnaní, a nie nejakí úradníci. Na platy tam pôjde nejakých 800-tisíc plus 300-tisíc na poistenie s tým súvisiace a tak ďalej. A tí úradníci, ktovie čo, akú hodnotu za peniaze poskytnú oni? A ešte musím v tej súvislosti povedať, že máme tu agentúru NASES, ktorá by mala koordinovať a teda už od nejakého roku 2009, ak sa pamätám, by mala koordinovať všetky tieto IT projekty. Ktovie, čo robila doteraz, pretože tie IT projekty jednoducho koordinované nie sú, a ktovie, čo bude robiť teraz, keď tu máme NASES a plus tento nový úrad, ako budú spolupracovať? Na to by som tiež rád počul odpoveď, ako budú spoločne aplikovať projekt Hodnota za peniaze na IT projekty, ktoré sú naprogramované na ďalšiu jednu celú miliardu. Chcel by som všeobecne povedať toľko, že, ešte možno taká malá poznámka. Najväčšia kapitola, čo sa týka rezortov, je ministerstvo vnútra, 2,33 mld. eur ročne. A na tom je aj vidieť, že proste ako je rozdelená moc zo strany SMER, že kto je ten najväčší ataman. Náčelník strany SMER Robert Kaliňák, ktorý si pod seba zobral najväčší rozpočet. Aspoň je aj vidieť, že akým spôsobom funguje strana SMER a jej vláda, kedy jednoducho tá veľkosť toho, čo niekto riadi, je vyjadrená rozpočtom a tým, čím všetko, čo všetko riadi. Vieme, že ministerstvo vnútra dnes riadi dokonca časť školstva, a nie policajné akadémie, ale rôzne špeciálne školy, jazykové školy a tak ďalej. To riadi ministerstvo vnútra a množstvo ďalších vecí. Teraz sme sa dozvedeli, že riadi dokonca aj teda časť zdravotníctva, tú Nemocnicu Svätého Michala, kde bolo rozhádzaných 23 mil., pričom mnohé položky boli aj desaťnásobne predražené, aj viac. Takže toľko opäť k takej tej hospodárnosti a k tomu, ako logicky je vôbec usporiadaná celá vláda. Podľa toho, kto má v strane SMER najväčšiu moc, minister Robert Kaliňák. Počuli sme tu o tom, akí sme dobrí v porovnaní s krajinami alebo s niektorými krajinami eurozóny, aký super rozpočet máme, že nás pochválila Európska únia. No jasné, že nás pochválila v porovnaní s Gréckom, v porovnaní so Španielskom, Portugalskom a ďalšími hriešnikmi, ale povedzme si otvorene, že sa porovnával iba čistý finančný dlh, čisté finančné zadlženie. Keď sa pozrieme do Grécka, áno, má gigantický dlh, ale má perfektnú infraštruktúru, tam sú nové diaľnice, nové cesty, všetko vo vynikajúcom stave. Nie sú tam ekologické záťaže, pretože tam takmer, okrem nejakých rafinérií niekde pri Aténach, tam prakticky nie je priemysel, takže tam nie sú žiadne ekologické záťaže. A treba sa naozaj pozerať celistvo na tú celú vec. Áno, finančnú záťaž má Grécko obrovskú, splácali sme časť aj my pre Grécko, ale čo sa týka infraštruktúry a ďalších vecí, tak je v perfektnom stave. Na rozdiel od Slovenska, kde cesty chátrajú, kde je, áno, nedobudovaná diaľničná sieť, aj tá úplne najzákladnejšia. A všetky tie výdavky, ktoré čakajú, ono proste tým, že niečo zastaráva a neobnovuje sa to, tak to vytvára stále väčší a väčší dlh, naozaj v objeme desiatok miliárd. Nie sú to len cesty, diaľnice, školy, nemocnice, železničné stanice. V Nemecku pred pár rokmi začali obnovovať železničné stanice, ich skrátka vynovovať. Tiež tam pred rokmi už začali rozoberať paneláky, lebo paneláky boli aj za komunistov postavené s tým, že to je dočasné bývanie, dokiaľ nebudú peniaze na niečo trvácnejšie a kvalitnejšie. Aj za komunizmu boli stavané s touto koncepciou a dnes nám státisíce ľudí bývajú v panelákoch, ktoré už v Nemecku začali dávno rozoberať, tie panely predávať na Ukrajinu, a nás to stále, táto obnova, ešte iba čaká. Čiže tu sú desiatky a desiatky miliárd, ktoré sa budú musieť investovať, ak nechceme úplne schátrať, či už zo štátneho alebo z rozpočtu miest a obcí alebo aj zo súkromných zdrojov. A preto všetky tieto veci treba do toho zarátať. A keď som spomenul ten ekologický dlh, tak u nás ekologický dlh pozostáva z 30-tisíc lokalít a z týchto 30-tisíc lokalít 1 845 je obzvlášť závažných, obzvlášť závažných. V Bratislave napríklad pod Vrakuňou máme toxické, obrovské toxické jazero, ktoré sa stále pohybuje smerom k Žitnému ostrovu. Takže my máme obrovský, obrovský dlh, ktorý nie je priamo finančne vyjadrený, ale sú to peniaze, sú to desiatky miliárd, ktoré bude treba v nasledujúcich rokoch a desaťročiach investovať a ktoré aj s mnohými krajinami, tých takzvaných pix, ak si na ten výraz ešte spomíname, tak tam sme v ťažkom mínuse oproti nim, pretože aj v Španielsku a v týchto krajinách sa naozaj tá infraštruktúra a ďalšie veci vystavali, nové domy, bývanie a tak ďalej, kvalitné bývanie sa tam vystavalo. Však Španielsko malo realitný boom, čo mu spôsobilo ten veľký problém. Takže keby sme toto všetko zahrnuli, tak je otázka, či sme na tom lepšie ako Grécko, Španielsko, Portugalsko, alebo horšie, alebo horšie. Takže z čistých finančných čísiel by som sa príliš netešil a pozeral by som sa na celkovú situáciu. A vieme, že tu máme takisto exodus mladých ľudí do zahraničia. To číslo sa, bohužiaľ, neustále zvyšuje a teraz je na čísle 160-tisíc za prvý kvartál 2016. Tam tiež, pokiaľ mladá schopná generácia nepríde naspäť, tí, čo študujú v zahraničí, pracujú v zahraničí, tak máme tiež jeden obrovský problém. No čo sa tu deje? Namiesto toho, aby sa tí ľudia motivovali, aby sa to tu nastavilo tak, že budú mať motiváciu prísť naspäť, tak ako sme mali možnosť vidieť na ministerstve zahraničných vecí, je im odkázané, že musia akceptovať, že tu žijeme v istom nastavení. To je povedané diplomatickou rečou. A nediplomatickou rečou povedané, že tu žijeme v smeráckej skorumpovanej žumpe. Toto všetko bude treba zmeniť. A preto sa aj na rozpočet netreba pozerať izolovane na zopár čísiel, treba sa porovnávať minimálne s okolitými krajinami, ktoré sú na tom o dosť lepšie, aj keď mali rovnakú alebo možno aj horšiu štartovaciu bázu, niektoré. Maďarsko znižuje dane teraz z, firemné dane, myslím, na 9 %, takže som zvedavý, keď bude exodus firiem do Maďarska na registráciu, tak ako bude vládna koalícia na toto reagovať. A celkovo v Maďarsku som si všimol, že majú trošku premyslenú tú politiku takej propagácie pre investície, pretože keď som sa zdržiaval v Kórei, tak bol tam tajomník z maďarského ministerstva zahraničných alebo, alebo zahraničných vecí alebo hospodárstva a proste cielene, Južná Kórea bola jednou z krajín, kde cielene chodili a prezentovali jednoducho daňový, odvodový a celkovo systém, ekonomický systém Maďarska a pozývali a systematicky pozývali, teda juhokórejská, ale to je iba jedna z krajín, ale teda z ďalších krajín, ktoré investujú, investorov do svojej krajiny. U nás vieme, ako funguje SARIO, nejdem to tu radšej ani rozvádzať. Za úplatok pol miliardy, pol miliardy je tu a bude tu Jaguar na západnom Slovensku, na západnom Slovensku, lebo na východ nejde, lebo tam nie je infraštruktúra, ktorá mala byť už dávno postavená do roku 2010 a tak ďalej. Hovorím, že ani to tu nejdem radšej rozoberať, ale môžme potom neskôr rozobrať všetko. Takže toľko k rozpočtu, ktorý z rôznych dôvodov nemôžem podporiť, a vyzývam teda na oveľa zodpovednejšie hospodárenie, ale hlavne na to, aby sa už konečne ukončila tá nekonečná korupcia, ktorá je tu produkovaná stranou SMER. Ďakujem za pozornosť.