Raši, Richard, poslanec NR SR (2010-10-14):
Dobrý deň prajem. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, ctený pán predsedajúci, vážený pán minister, dovoľte mi, aby som v krátkej rozprave upozornil na niektoré problémy, ktoré z návrhu daného zákona vyplývajú, a ktoré, a sú to problémy, s ktorými sa na mňa obrátili zástupcovia zamestnancov, ktorí združujú viac ako tridsaťtisíc zamestnancov pôsobiacich v zdravotníctve, pričom ide prevažne o zamestnancov nemocníc, či sú to univerzitné, špecializované, fakultné alebo regionálne, či zamestnanci polikliník. Obrátili sa na mňa z dôvodu, že na tejto schôdzi je v prvom čítaní posudzovaný tento zákon, ktorý má bezprostredný dosah na zdravotníkov. Čo sa týka tohto zákona, ide najmä o rozšírenie vymeriavacieho základu, pričom ide najmä o započítanie náhrady za pracovnú pohotovosť do vymeriavacieho základu pre platenie zdravotného poistenia, čo bude znamenať nižší príjem zamestnancov, najmä lekárov a problémy so zabezpečením nepretržitej prevádzky zdravotníckych zariadení, zvýšené náklady pre zamestnávateľov, a tým aj vyššiu zadlženosť zdravotníckych zariadení, pričom prínos pre štátny rozpočet je zanedbateľný. Po druhé. Plánované rozšírenie vymeriavacieho základu pre platby zdravotného poistenia na odstupné a odchodné, ale aj na príspevky zo sociálneho fondu poskytované napr. pri riešení ťaživej situácie zamestnanca v dôsledku povodní, úmrtia alebo dlhodobej práceneschopnosti člena rodiny a podobne, považujú za nehumánne. Za ďalšie. Tieto navrhované zmeny sú mnohokrát odôvodňované ako zmeny, ktoré sú robené na vykompenzovanie zníženého príjmu do verejného zdravotného poistenia za poistencov štátu, keď sa udáva, že tieto príjmy môžu priniesť do systému verejného zdravotného poistenia až sumu 52 mil. eur. Chcem upozorniť pána ministra, že údaje, ktoré sú predkladané ministerstvom financií, nepovažujeme za relevantné z jednoduchého dôvodu, v tej údajovej báze a v tej údajovej základni sa predpokladá, že príjmy napr. z dividend budú tvoriť z tejto sumy 52 mil. eur približne 13,8 mil. eur, pričom neexistuje žiadna údajová základňa o evidencii dividend, pretože za posledné roky sa dividendy nezdaňovali a neplatili sa za ne ani odvody do zdravotného poistenia. Údaje za rok 2007 a 2008 nie sú k dispozícii. A je otázne v čase krízy, alebo po prekonaní krízy, či vôbec firmy, ktoré budú v zisku, budú dividendy vyplácať. Za ďalšie. Ako problematické považujem aj zakomponovanie Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou v zmysle koordinácie poskytovania informácií z daňových úradov do zdravotných poisťovní, pretože pokiaľ máme informácie z daňových úradov, nie sú na to pripravené a informačný systém daňových úradov, s ktorými pracujú momentálne, má viac ako desať rokov. Ďalšiu vec, na ktorú chcem upozorniť, ktorá sa už týka čisto zdravotníkov, a týka sa aj zákona č. 595/2003 Z. z., je návrh, ktorý zrušuje možnosť odpočítania časti položky zo základu dane zdravotníckeho pracovníka, ktorý je nákladovou zložkou pri ďalšom vzdelávaní pracovníka. Ide o to, že podľa zákona č. 448/2008 Z. z. o sociálnych službách môžu sestry vo vybraných zariadeniach sociálnych služieb poskytovať ošetrovateľskú starostlivosť, pričom podľa vyhlášky ministerstva zdravotníctva z roku 2009 môžu zdravotné výkony vykonávať iba tie sestry, ktoré majú špecializáciu v príslušnom zdravotnom odbore. To znamená, že je ustanovená kvalifikačná požiadavka, a v súčasnosti na vlastné náklady a vo svojom osobnom voľne musia sestry získavať, zamestnané v týchto sociálnych podnikoch, príslušnú špecializáciu. Pokiaľ sa možnosť odpočítania, alebo resp. zníženie príjmu zo závislej činnosti o úhradu zaplatenú za ďalšie vzdelávanie zruší, finančný dopad pre štátny rozpočet bude plus 22 eur za každú sestru s príslušnou špecializáciou, pričom tento dopad považujeme za ekonomicky bezvýznamný, ale čo je nebezpečím, je to, že sestry, ktoré naozaj nie sú finančne nadhodnotené, sa nám prestanú vzdelávať. A vypadne nám vlastne jedna veľká kategória sestier v zariadeniach sociálnych služieb, ale aj v nemocniciach, ktorá špecializácie nezíska, a tým pádom túto starostlivosť poskytovať nebude môcť. Ďalším problémom je, že aj zákon č. 578/2004 Z. z. o poskytovaní zdravotnej starostlivosti zdravotníckych pracovníkov, stavovských organizáciách v zdravotníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov striktne definuje podmienky pre výkon zdravotníckeho povolania, pričom ukladá zdravotníckym pracovníkom povinnosť sústavne sa vzdelávať. Výška úhrady, ktorú možno daňovo uznať, je stanovená vyhláškou ministerstva zdravotníctva, o výške úhrady zdravotníckeho pracovníka na ďalšie vzdelávanie, a pritom táto výška je pri štvorročnom špecializačnom štúdiu, môže lekár a zubný lekár znížiť základ dane maximálne o 331,93 eura, pričom navrhovaným zrušením druhej vety § 5 ods. 5 zákona o dani z príjmov by takýto zamestnanec odviedol na dani z príjmov počas štyroch rokov ročne o 63 eur viac. To znamená, že toto opatrenie prinesie štátnemu rozpočtu plus 400-tisíc eur, pritom priamo ohrozí ďalšie vzdelávanie zdravotníckych pracovníkov. Myslím si, že je veľký nepomer medzi získanými finančnými prostriedkami, opakujem, z celoročného hľadiska 400-tisíc eur a rizikom ohrozenia ďalšieho vzdelávania zdravotníckych pracovníkov. Vieme, že lekárov nemáme dosť, že celá Európa čelí výzvam nedostatku zdravotníckych pracovníkov, a preto by sme nemali predkladať zákony, ktoré síce tlačí ministerstvo financií, ale v konečnom dôsledku zodpovednosť bude niesť pán minister zdravotníctva, pretože tieto zákony nám spôsobia, že tu nebudeme mať ani lekárov, ani sestry, ktorí budú kvalifikovaní. A naozaj tridsaťtisíc zdravotníkov a 400-tisíc eur ročne považujeme za nepomer, a preto odporúčam, aby tento zákon bol stiahnutý. Ďakujem pekne.