Cmorej, Peter, poslanec NR SR (2023-03-30):
Áno, už sa medzitým zmenila situácia, že ja som opozičný poslanec. (Povedané so smiechom.) Áno, áno a vy ste koaličný poslanec alebo opozičný poslanec, pán podpredseda? Lebo sem-tam pozerám hlasovanie a neni mi to úplne jasné, tak len tak sa, len tak sa pýtam. (Reakcia z pléna.) Áno, presne... (Povedané so smiechom.) Presne, tu je koalícia, s kým kto chce. Takže toto nepovažujem za nejaký, takže toto určite neni nijako rýchlo ukutý poslanecký návrh na poslednú chvíľu. Ja teda rozumiem, že ZMOS aj Únia miest sú rozčúlené s tým, že im v kuse niekto zasahuje najmä do financovania, s čím sme ani my nikdy nesúhlasili, alebo narýchlo predkladajú rôzne, rôzne zmeny, ku ktorým sa nemali možnosť vyjadriť. Toto naozaj neni ten... jediný ten prípad, a že to vyšlo až ku koncu volebného obdobia, je teda viac-menej náhoda. Zapracovali sme aj pripomienky Únie miest, ktorá teda dala že niektoré že veľmi dobré pripomienky, a zapracovali sme dokonca aj jednu pripomienku... alebo jeden teda pozmeňujúci návrh, ktorý chcel predložiť pán poslanec Blcháč z HLAS-u, tak mal hlavu a pätu, tak ten sme zapracovali tiež. On, on teda pridáva paragraf, alebo teda pridávame, teda keď už sme si to osvojili do toho veľkého, tak pridávame paragraf, ktorý umožňuje aj, aj obciam vložiť do kapitálového fondu obchodnej spoločnosti, keď ju zakladá, tak jej umožňuje vložiť tam napríklad nehnuteľný majetok, čo sa umožnilo v roku 2018 pre obchodné spoločnosti klasické, kde je zakladateľom buď iná fyzická osoba, alebo iná právnická osoba, a nezosúladilo sa to až doteraz so zákonom o majetku obcí, takže toto sme, toto sme zapracovali, lebo bol to opráv... bola to oprávnená výhrada. K tomu vysporiadaniu majetku medzi mestskými časťami a mestom. Toto je jediná časť novely, ktorú ministerstvo financií veľmi nechcelo, a teda spoločne sme našli také znenie, s ktorým i oni dokážu žiť. A ja teda ako navrhovateľ tiež. Problém je ten, ide teda o špecifický problém, ktorý majú Košice a Bratislava, kde po osamostatnení sa sú, teda po rozdelení Československa v podstate tá situácia bola taká, že všetok majetok ostal, ostal na meste, a oni mohli, vtedy tam bolo také medziobdobie, darovať nejakú časť majetku, majetku mestským častiam, čo sa aj stalo. Potom sa to odtiaľ vyhodilo, z toho, z toho zákona. No a stav je taký, teraz budem hovoriť pre Bratislavu, že vy normálne máte kontajnerové stojisko, a zrazu zistíte, keď to chcete ohradiť a zatvoriť, že zhodou okolností to ide cez dve parcely a jedna parcela je mestskej časti a druhá parcela je, je mesta. Alebo robíte detské ihrisko a zistíte, že tiež časť je mesta alebo pozemok je mesta, ihrisko je vaše. No proste úplný bordel. A síce dá sa to vyriešiť, ale je to strašne komplikované a častokrát sa aj také hlúposti ako oplotenie a zatvorenie kontajnerového stojiska je na rok, lebo kým to prejde, kým sa všetky zmluvy pouzatvárajú a prejde cez zastupiteľstvo najmä, tak, tak je to naozaj obrovská procedúra a sú s tým veľké starosti. Potom druhý problém je, že aj keď nám to... aj keď nám teda to mesto niečo zverí, vy ako mestská časť, teda tie mestské časti do toho veľmi neinvestujú alebo nechcú investovať, lebo to nie je ich majetok a nevedia, či sa im to niekedy vráti. Zákon o... o... O obciach? ... o obecnom zriadení hovorí, že majetok sa má zhodnocovať a zachovávať v tej výške, v ktorej je. Tak aj... ani kontrolóri s tým nie sú úplne O. K., ani poslanci s tým nie sú úplne O. K., aby ste investovali do cudzieho majetku, aj – a to napriek tomu –, že už dávno je usmernenie ministerstva financií, ktoré hovorí, že tá obec nemôže s tým majetkom nakladať viac-menej podľa svojej ľubovôle, že by to nebolo v rozpore so zákonom. Preto do toho zákona exaktne píšeme, že mestská časť môže investovať, a dokonca má zhodnocovať zverený majetok, aby ten majetok neupadal. Do zákona teda pridávame ešte aj tú vec, že v prípade, že by jej mesto potom ten zhodnotený majetok odobralo a dopredu sa dohodli na tom, že, že áno, mestská časť má zhodnotiť ten majetok, a že koľko má do toho investovať alebo čo má urobiť, napríklad vymeniť okná, tak patrí mestskej časti potom od mesta náhrada za takéto zhodnotenie. A potom do zákona explicitne píšeme, že mesto môže svojej mestskej časti, ale aj naopak, mestská časť, mestská časť mestu, to bola požiadavka z Košíc, že si môžu ten majetok darovať, čo je v súlade so zákonom o obecnom zriadení, ktorý, ktorý, že hovorí darovaním nehnuteľného majetku je neprípustné, ak osobitný predpis neustanovuje inak, takže my do osobitného predpisu aktuálne dávame to darovanie, čo nevylučuje, že si ten majetok môžu aj inak vysporiadať, čo bola tiež jedna z vašich otázok, ale keďže častokrát ide fakt o majetok, ktoré to mesto nijakým spôsobom nevyužíva, lebo je napríklad pod tým kontajnerovým stojiskom, tak nech to tam je explicitne napísané, že na zastupiteľstve schvália darovanie, je to vybavené, takže toto je vyslovene na, na vysporiadanie majetku medzi mestom a mestskými časťami. Prejdem k druhej časti, to je to nadužívanie osobitných zreteľov. Osobitný zreteľ, to je vlastne predaj alebo prenájom majetku obce konkrétnemu záujemcovi bez toho, aby prebehla súťaž. Na začiatku, keď tento zákon bol písaný, pred 30 rokmi, dalo sa to tam ako možnosť, lebo tak, samozrejme, ak máte nejaký naozaj že osobitný zreteľ, mali ste, ja neviem, niekde nejakú haváriu, nejakú katastrofu, niečo niekomu, musíte niečo predať alebo voľačo, tak je potrebný nejaký rýchly nástroj. Ono sa to ale, žiaľbohu, zneužíva a hlavne nadužíva. Ja som teda komunálny poslanec v Bratislave dlhé roky a aj na miestnej úrovni, aj na mestskej úrovni, na každom jednom zastupiteľstve máme niekedy až desiatky osobitných zreteľov, čo, neni to síce v rozpore so zákonom, ale je to, je to, je to v rozpore s úmyslom zákonodarcu, lebo skutočne ak chceme ten náš majetok spravovať hospodárne, tak keď ho predávame (reakcia z pléna) alebo prenajímame, mali by sme vždy vytvoriť súťažné prostredie. A toto bolo aj to, čo teda ministerstvo trápi, že akým spôsobom to spraviť tak, aby sme ich že popchli, že poďte robiť to súťažné, to súťažné prostredie, lebo potom to je, samozrejme, zdroj, zdroj potenciálne nehospodárneho konania, keď cena nie je určená súťažou, ale vyslovene od stola rozhodnutím úradníkov alebo poslancov, väčšinou na základe nejakých zásad hospodárenia, ale ani to nie je úplné pravidlo a mali by tam byť znalecké posudky. Ani to sa, ani to sa nedeje. Ministerstvo vykladá zákon tak, že pri každom predaji by ste mali mať znalecký posudok, ale obce to tak nerobia a znalecké posudky častokrát nehovorím, že vždy, ale že častokrát nie sú, samozrejme, že líši sa obec od, od obce napríklad veľké mesto, hlavné mesto Bratislava má ten znalecký posudok skoro všade. Novela zákona v prvom rade určuje povinnosť, aby si obec prijala kritériá na určenie majetku za prebytočný vrátane podmienok zníženia kúpnej ceny alebo výšky nájmu pod všeobecnú hodnotu. Tiež jedna z tých námietok, aj pán Zahorčák sa tu, sa tu pýtal, že k čomu sú všetky tie body, ktoré tam, tam pridávame. Áno, otvorene hovorím, je to na sťaženie osobitných zreteľov. My sa proste snažíme popchnúť tie obce, začnite využívať tú obchodnú verejnú súťaž, čo je vlastne tá posledná časť tejto novely, a toto by ste mali naozaj využívať výnimočne. To nemá byť, že máte, že desať osobitných zreteľov na zastupiteľstve, ale že máte jeden osobitný zreteľ za tri mesiace. Ale, samozrejme, keď bude tá, keď bude, keď budú tie obce chcieť, tak aj to, tak si sem dokážu popísať nejaké hlúposti, nejaké omáčky a... a... a dokážu to zneužívať, uvidíme, aká bude aplikačná prax. Keď sme mali posledné rokovanie o pripomienkach, tak, tak aj o tomto bola debata, ale to je potom vizitka toho starostu, to je vizitka tých poslancov, uvidíme, ako sa to bude aplikovať. A aj tam bola otázka, že či nepôjdeme radšej tou cestou, že ešte nejako sťažíme proces. Ale ako máme sťažiť proces, keď už tu potrebujete tri štvrtiny, tri štvrtiny všetkých... tri pätiny, pardon, všetkých poslancov. A keď, keď predĺžite lehoty, tak to nebude vedieť použiť potom práve v tých prípadoch, kedy to je potrebné, napríklad pri, pri nejakej mimoriadnej udalosti. A od troch pätín, čo dáte, že všetci do nohy poslanci musia prísť hlasovať aj s tými z minulého volebného vlastne obdobia, alebo čo tam dáte, takže to už, už ten, už ten proces neni až tak možné sťažiť, ja si síce už som prišiel aj na to, ako by to bolo možné, keď to bo... keď, keď ani toto nepomôže, že by bolo povinné pri osobitnom zreteli aklamačné hlasovanie, sa musí každý poslanec postaviť a povedať, ale, ale dobre, ale do už, do takých extrémov ísť nechceme a pevne dúfam, že, že táto novela popchne tie obce vytvárať súťažné prostredie. V novele exaktne hovoríme, kedy musí obec spraviť na predávaný majetok alebo na majetok, ktorý sa prenajíma, znalecký posudok. Tam prišlo k rôznym posunom, v prvom čítaní sme mali veľmi zjednodušene 5-tisíc, teda hodnotu 5-tisíc v prípade predaja, že pokiaľ máte majetok s hodnotou pod päťtisíc, čo ste zistili porovnaním s nejakým obdobným majetkom obce, alebo teda, no proste s obdobným majetkom, tak vtedy nemusíte robiť znalecký posudok, pokiaľ máte nad 5-tisíc, tak musíte. A pri nájmoch sme mali sumu 20-tisíc, čo je vlastne suma nájmu za celú dobu nájmu. Toto pripadalo ministerstvu financií veľmi, veľmi štedré, nakoľko, nakoľko som, som musel teda akceptovať pripomienku, že tie najväčšie zveriny sa dejú v tých najmenších obciach, kde je tá, povedzme tá znalosť toho zákona aj častokrát že najnižšia. No a keby sme dali takéto vysoké limity, tak tých, kde by, kde by v prvom rade zaviesť poriadok, tak tých sa to nebude týkať vôbec. Oni, oni, oni prišli s limitmi aj teda k stanovisku vlády, ktoré teda, samozrejme, je súhlasné, ale teda v stanovisku ministerstva, tak dali limity 200 eur a 1 000 eur, čo teda mi pripadalo, že, že je extrémne nízke. Sám som bol za to, že trošku to zvýšme, nakoniec teda po rokovaní s koaličnými stranami, so SME RODINA, s pánom vicepremiérom Holým, ktorému ďakujem, že tomu tiež venoval pomerne veľa času, s Úniou miest, so ZMOS-om sa prijal taký, sme teda navrhli taký nejaký kompromis, to je kompromis, s ktorým že nikto neni úplne spokojný, lebo ZMOS chcel viacej, ja som chcel menej, ministerstvo financií chcelo menej, ale každý s tým dokáže žiť, takže sme dali do pozmeňujúceho návrhu, že tá hodnota majetku, odkedy bude potrebný znalecký posudok, je 3-tisíc eur pri predaji a 7 500 eur pri nájme. Pridali sme výnimku pre obce nad 30-tisíc obyvateľov, kde sme, kde ten limit bude 7 500 pri, pri predaji a 15-tisíc pri nájme a plus ešte ostalo v zákone aj zmocnenie pre Bratislavu a pre Košice, že tieto limity je v ich zákonoch, lebo oni majú osobitné zákony, že, že si môžu dať tieto limity odlišne. Vyriešili sme aj pripomienku, že ako sa to má rátať pri dobe neurčitej. Najprv sme chceli, že teda pri dobe neurčitej nech je znalecký posudok vždy, nakoniec sme, teda sme, teda akceptovali, že, že by to nebolo úplne praktické pri nájmoch, ktoré sú že malej hodnoty, takže sme tam dali fikciu, že sa bude rátať, že doba neurčitá je pre výpočet tej hodnoty, ako keby trvala 10 rokov. Posledná teda časť tejto novely sú obchodné verejné súťaže, kde veľký problém bol doteraz taký, že hlavne teda opäť v tých menších obciach, ale stalo sa to už v podstate všade, že, že obchodná verejná sťaž bola častokrát našitá na jedného záujemcu, a ten pokiaľ nevyhral, alebo teda pokiaľ sa mu do toho niekto namontoval, tak tie, tak tie obce to zrušili úplne že bezdôvodne a týmto spôsobom v podstate poškodili, poškodili obyvateľov, lebo, lebo nedostali takú hodnotu, aká by bola reálne vysúťažená, takže dávame tam trošku presnejšie pravidlá, pri obchodných verejných súťažiach jasne definujeme, že ak uchádzači splnia kritériá verejnej súťaže, tak jedinú rozhodnú, tak, tak rozhodujúci parameter, tak má, má vyhrať ten, ktorého návrh je najvýhodnejší. Pôvodne sme navrhovali, že jediným rozhodujúcim parametrom má byť cena, že najvyššia cena vyhráva. Toto teda nebolo akceptované so všetkými relevantnými stranami, osobne ma toto mrzí asi najviac, ale tak uvidíme a opäť ako sa toto bude, ako sa toto prejaví v praxi. My sme nenašli žiaden aplikačný problém, resp. to, čo nám bolo dávané ako aplikačné problémy, je možné riešiť trošku inými procesmi. Napríklad keď aj chcem, aby mi niekto vybudoval knižnicu, tak vy si môžte dať do tých podmienok obchodnej verejnej súťaže, že chcete, že chcete knižnicu, a pokiaľ sa vám do toho prihlásia dvaja a jeden vám ponúka za ten majetok alebo nájom jedno euro na meter štvorcový (ruch v sále a zaznievanie gongu) a druhý päť metrov... päť euro na meter štvorcový, tak teda áno, tak máte uprednostniť toho, kto vám dá vyššiu cenu. A ešte stále môžte urobiť aj to, že keď ide o verejnoprospešný účel, tak môžte mu dotáciou tú cenu napríklad refundovať. Rovnako pri, pri súťaži návrhov, že vy chcete ten najlepší návrh, tak si môžte v takom prípade vymieniť v obchodných podmienkach tej verejnej súťaže, že, že aj v prípade, že nebude prijateľný návrh predložený, tak tú obchodnú verejnú súťaž zrušíte. Taktiež môžte si tam vymieniť, že môže v prípade vyhrať viacero záujemcov, a taktiež môžte si dať do tých podmienok nejaké bodovanie a že keď nikto nesplní tie body, tak nie je výherca. Akože aj toto tam môže byť, takže ale dobre, akceptujem, že, že, že teda väčšina požadovala, aby to nebolo jediné kritérium, takže toto sme akceptovali, a v pozmeňujúcom návrhu bude, že, že vyhráva ten, ktorého návrh je najvýhodnejší. Čo tam je podstatné, je, že sme dali, že návrhy do obchodnej verejnej súťaže sa podávajú cez elektronickú schránku, pokiaľ ju máte aktivovanú. A len pokiaľ nemámte aktivovanú elektronickú schránku cez, teda cez Slovensko.sk, tak len vtedy môžte použiť listinnú podobu, aj toto je ústupok, lebo pôvodne sme tam mali, že len elektronické prihlasovanie sa, takže aj takto sme, takto sme ustúpili. Dobre, toľko v úvodnom slove a ešte potom sa prihlásim, aby som prečítal pozmeňujúci návrh.