Zajac, Pavol, poslanec NR SR (2014-07-08):
Vážený pán podpredseda Národnej rady, pán minister, pán spravodajca, dámy a páni. Dovoľte mi, aj mne, aby som sa vyjadril k štátnemu záverečnému účtu, o ktorom už aj môj predrečník pán Kollár rozprával z takého makroekonomického pohľadu. Za seba, aj za klub KDH by som skôr, by som chcel spomenúť niektoré oblasti a vypichnúť niektoré oblasti, ktoré sú v štátnom záverečnom účte popísané konkrétnymi číslami. Naozaj štátny záverečný účet pokladám za také vyhodnotenie minulého roku celej našej Slovenskej republiky, ekonomiky. A kedysi v deväťdesiatych rokoch povedal jeden politik na Slovensku, že čísla sa nedajú oklamať. A naozaj aj z týchto čísiel by som chcel tri také oblasti vypichnúť, kde na konkrétnych číslach chcem poukázať, že nie je jednoduché niekedy vyhlasovať politické vyhlásenia, ohlasovať všelijaké sociálne balíčky, ale nakoniec príde účet. Za všetko nakoniec príde účet a potom ho minister financií v Národnej rade musí, musí predniesť. A tie čísla sa nedajú oklamať, možno niekedy dajú, ale myslím si, že pri štátnom záverečnom účte sa to väčšinou nedá. Prvou oblasťou, na ktorú chcem poukázať, alebo prvým číslom, na ktoré chcem poukázať, je číslo zo záverečného účtu Úrady vlády Slovenskej republiky. Je to možno najmenšie číslo, ktoré tu dneska poviem, ale pre občanov bude veľmi zrozumiteľné a pokladám ho, až za povinnosť, aby tu zaznelo. Jedná sa o rezervu predsedu vlády. Rezerva predsedu vlády Roberta Fica bola na rok 2013, schválený rozpočet vo výške 1 mil. 659 tis. eur. Dámy a páni, táto rezerva predsedu vlády v minulom roku bola navýšená a čerpanie skutočnosti bolo na úrovni 7 mil. 12 tis. eur. To znamená navýšenie z 1 mil. 600-tiísc na 7 miliónov. Je to navýšenie o 420 percent. Dámy a páni, považujem v čase a v roku, keď občania platia vyššie poplatky, živnostníci vyššie odvody a firmy vyššie dane, považujem takéto navýšenie rezervy predsedu vlády za nehorázne a výsmech občanov Slovenskej republiky. Občania majú platiť viac, firmy viac, živnostníci viac a premiér si navýši rezervu z 1,6 na 7 mil. eur. Takto si zaplatil predvolebnú kampaň zo štátnych peňazí. Ak sa pozriete na rozpis, na čo boli použité finančné prostriedky pána premiéra, rezervy pána premiéra, tak nájdete tam samozrejme čiastky, ktoré jednotlivé obce alebo organizácie pravdepodobne potrebujú na svoju činnosť. Ale nájdete tam čiastky ako trikrát po jednom milióne na zimný štadión pre konkrétne mestá. Poznám ďalšie mestá na Slovensku, ktoré by potrebovali milión, 500-tisíc na zimný štadión alebo na iné štadióny. Poznám ďalšie obce, ktoré by potrebovali príspevok. Kde je transparentnosť? Kde je nejaká verejná kontrola nad tým, ako sa táto rezerva rozdeľuje? Ale ešte raz chcem poukázať na jej výšku 7 miliónov. Už rozpočtovaných 1,6 mil. patrilo k asi najväčšej, pravdepodobne to bola najväčšia rezerva premiéra. Ale sedem miliónov? Nehorázne navýšenie a platenie predvolebnej kampane, prezidentskej predvolebnej kampane z verejných financií. Na výbore sme sa samozrejme pýtali, na čo, na čo bola táto rezerva použitá. Pán vedúci Úradu vlády, pán Federič nám spomenul, že bolo použitých 900-tisíc na sťahovanie rómskej osady v Letanovciach. Takúto čiastku som tam nenašiel. Pravdepodobne pán predseda úradu si pomýlil roky, ale takáto čiastka a na takýto účel v rezerve rozpísaná nie je. Ďalej nám spomenul, že viaceré sociálne domovy nestihli termín požiadať o dotácie na svoju prevádzku. No našiel som tam jeden sociálny domov vo výške 200-tisíc, ďalší vo výške 20-tisíc. To len tak na margo toho, na čo sme sa pýtali na výbore. Myslím si, že by bolo dobré, aby ten, kto príde na výbor, aby sa na to aj zodpovedne pripravil a nehovoril poslancom o tom, že je 900-tisíc z rezervy použitých na sťahovanie rómskej osady v Letanovciach, keď to tak nie je v tabuľke príslušnej. Ďalšia oblasť, ktorú chcem spomenúť a ktorú spomínal aj predseda Najvyššieho kontrolného úradu, sú eurofondy. Naozaj on vo svojej správe hovoril o tom, že, dúfam, že som si to dobre zapísal, k máju tohto roku bolo čerpanie prostriedkov z Európskej únie na úrovni 56 percent. A spomínal aj on, Najvyšší kontrolný úrad, že je ohrozené čerpanie prostriedkov v tomto programovom období. Aj keď vláde sa podarilo vyjednať, dojednať s Bruselom teda predĺženie možnosti čerpania o jeden rok, aj tak to čerpanie je ohrozené, aj podľa Najvyššieho kontrolného úradu. Ale aké bolo čerpanie v minulom roku? Lebo naozaj to 56-percentné čerpanie je za programové obdobie. Mimochodom, v tejto chvíli mi nedá nepovedať, že toto programové obdobie, v tomto programovom období vládne už cez 6 rokov vláda Roberta Fica. Prvá vláda, druhá vláda. Vláda Ivety Radičovej vládla 20 mesiacov? Je to tu potrebné povedať, lebo keď niekde spomínam čerpanie európskych peňazí, hlavne keď sa venujem diaľniciam, rýchlostným cestám, neustále počúvam o tom, ako za nečerpanie môže vláda Ivety Radičovej a konkrétne minister Figeľ. Tak áno, pán minister, ešte raz vám zopakujem, vládnete cez 6 rokov, vláda Ivety Radičovej 20 mesiacov. Nech si to občania porovnajú, kto má aký podiel na čerpaní alebo skôr na nečerpaní európskych prostriedkov. To tu treba jasne povedať a nech si to vyhodnotia občania. Ale poďme k minulému roku. Táto vláda si naplánovala čerpanie európskych prostriedkov v objeme 3,5 mld. eur. Skutočné čerpanie 2 mld. 174 mil., to znamená, to, čo si vláda naplánovala, sa jej podarilo plniť na 61 percent. A musím povedať, že keď som to číslo zbadal, tak ma to ešte aj príjemne prekvapilo oproti tomu, čo sme tu videli k 1. 12. v správe, ktorú ste nám predniesli. Tam, tam to čerpanie bolo totálne katastrofálne. Tuším, že to bolo na úrovni 1 miliardy. To znamená, ten posledný mesiac nabehli faktúry, obce a ďalšie organizácie doložili ku koncu roka to, to čerpanie a podarilo sa to vytiahnuť na 2 mld. 174 tis. (pozn. red. : správne má byť – „2 mld. 174 mil.“), ale je to len 61 % z toho, čo si vláda naplánovala. A prečo o tom hovorím? Nuž, viete, to čerpanie, ktoré sa nedarí aj podľa Najvyššieho kontrolného úradu, pozostáva z jednotlivých rokov. A ten rok 2013 bol, bol v tomto smere, by som povedal, kľúčovým. V ktorej, oblasti sa najmenej čerpalo oproti naplánovanému? No musím sa dotknúť ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja, kde sa nepodarilo vyčerpať 303 mil., 303 miliónov. Dámy a páni, veľakrát hovoríme o diaľniciach, rýchlostných cestách, ako sa nám ich darí, veľakrát nedarí, stavať, aké je tempo výstavby, či máme na to finančné prostriedky, nemáme. Samozrejme prostriedky z eurofondov sú najlacnejšími prostriedkami. Aj keď ani s nimi to nie je úplne jednoduché, ako o tom tu minule hovoril kolega Hlina, ale sú to najlacnejšie prostriedky. Dámy a páni, Národná diaľničná spoločnosť prostriedky Európskej únie v minulom roku mala naplánované čerpať vo výške 439 miliónov. Podarilo sa jej čerpať na 269 miliónov. To znamená, len na 61 percent. Len na 61 percent. Pritom vládnete od apríla 2012. Rozpočet na rok 2013 už si robila táto vláda. Nemôžu už nastať výhovorky, že to ktosi iný naplánoval, nachystal. Táto vláda si to naplánovala. A ja vám poviem, že z tých 269 mil. na diaľnice a rýchlostné cesty, ktoré sa podarilo vyčerpať, bolo 209 mil., to znamená, 78 %, drvivá väčšina na diaľnice a rýchlostné cesty, ktoré pripravil a spustil ešte minister Figeľ. A spomínam to tu preto, lebo túto otázku kladiem neustále a nedostávam na ňu odpoveď. Ak by boli tieto diaľnice na D1 od Žiliny po Košice spustené z PPP projektu, z toho tretieho balíka, ktorý už bol podpísaný vládou Roberta Fica v roku 2010, na čo by sme dneska čerpali eurofondy? Na čo by aj táto vláda, táto krajina čerpala eurofondy z operačného programu doprava? Keď zo všetkých diaľníc, ktoré boli stavané z eurofondov v minulom roku, 80 % bolo stavané na tie diaľnice, ktoré spustil Figeľ? Čo by ste čerpali v operačnom programe doprava? Keď sme pri eurofondoch, pýtal som sa to viackrát na výbore, od viacerých dostávam vyhýbavú odpoveď, ale váš pán štátny tajomník, bývalý štátny tajomník, dnes minister školstva, mi pomerne dosť priamo odpovedal, na, teda pýtal som sa na to, či sú zastavené platby v jednotlivých operačných programoch pre Slovensko, od februára podľa mojich informácií, dostal som odpoveď, že: áno, dialo sa to aj v minulosti, Slovenská republika sa snaží o odblokovanie toho čerpania. Ale podľa mojich informácií ten balík je, ktorý nám zatiaľ Brusel nepreplatil, vo výške 400 miliónov. Ďalších 500 mil. nám Brusel vytvára akúsi rezervu na ďalšie platby, ktoré budeme požadovať, ale keďže sú zastavené operačné programy, tak, tak takúto rezervu vláda pravdepodobne s Bruselom dojednala. Spolu je to 900 mil. eur. Čo sa stane, ak nám ich Brusel nepreplatí? Bude to znamenať hotovostný problém pre Slovenskú republiku? Určite áno. A to si nikto z nás, nikto z nás si to nepraje. Ja viem, že som veľakrát použil aj teraz vo svojom vystúpení slovo, že čerpanie, nečerpanie. A to tak znie, ako keby sme kdesi mali nejaký zásobník a chodili si z neho len odčerpať. Ja viem, že za tým je veľa práce a jednotlivé organizácie, obce musia tieto prostriedky dokladovať, preinvestovať. Nie je to jednoduchý proces, preto to slovo čerpanie je príliš zjednodušené, ale pre krátkosť času som to takto nazýval. Keď hovorím o tom, ako sa nám nedarí používať prostriedky Európskej únie na rozvoj Slovenska, na rozvoj našich hlavne zaostalých regiónov, musím spomenúť aj spolufinancovanie. Áno, na týchto prostriedkoch z Európskej únie sa podieľa aj štát svojím spolufinancovaním. A tu sa podarilo ministrovi financií, tak s odľahčením poviem, ušetriť 260 mil. eur. Tým, že sme nečerpali zhruba tú 1,5 mld., sa podarilo ministrovi financií ušetriť 260 mil., ktoré by musel použiť na spolufinancovanie. Ale je to veľmi smutná úspora a rezerva, ktorú sme takto získali, lebo určite Slovensko, slovenskí občania, regióny, slovenské firmy, ktoré tým, že by použili prostriedky Európskej únie na výstavbu alebo rozvoj, by vytvorili ďalšie HDP, zamestnali by ďalších pracovníkov, odviedli by do štátneho rozpočtu DPH z týchto prostriedkov. Takže na jednej strane minister financií usporil 260 mil., ale na druhej strane sme prišli v minulom roku o to, aby sme použili 1,5 mld. eur. A to nie je malá čiastka. Posledná oblasť, ktorej sa chcem dotknúť, je reforma verejnej správy, o ktorej už tretí rok počúvame, pod názvom ESO. V poslednej dobe mám pocit, že ESO je ako Yetti. Nikto ho nevidel, ale viacerí už o ňom počuli. Naozaj počúvame čiastky, obrovské čiastky, ako sa nám podarí touto reformou usporiť obrovské finančné prostriedky. A my by sme chceli, my sme, opozícia, hovorili, ak tu prídu návrhy zákonov, konkrétne nariadenia, kde dôjde k zefektívneniu fungovania verejnej správy a tam musí nastať z môjho pohľadu aj určitá redukcia niektorých úradov, asi aj pracovníkov, tak tým by sa mohli usporiť verejné financie. V rozpočte na rok 2014 bola táto reforma rozpísaná zhruba vo výške 150 mil., ale mňa veľmi mrzí, že v štátnom záverečnom účte, ktorý je naozaj takým účtom pre celú republiku, o tejto reforme verejnej správy, o ESO som sa toho veľa nedočítal. A snažil som sa skúmať, kde došlo k úspore v minulom roku, aké výsledky malo ESO v minulom roku. A na mieste vlády a na mieste ministra financií, ale hlavne ministra vnútra, ktorý si túto reformu verejnej správy zobral pod svoju záštitu, by som sa touto reformou v štátnom záverečnom účte veľmi rád pochválil. Ak sa je čím pochváliť, prečo tu nemáme exaktne napísané? Našiel som jedno číslo, jedno číslo v štátnom záverečnom účte ministerstva vnútra, viazaním v súvislosti s vykázanými úsporami, v súvislosti s realizáciou programu ESO v sume 2 mil. 126-tisíc. Kde je tých 50 – 70 – 100 miliónov, o ktorých počúvame? Niekedy to už nestíham ako sledovať. Ministrovi som, vnútra, povedal: už brzdíte trošku, veď tie vyhlásenia, už médiá nestíhajú reagovať. Do roku 2016 to má byť 700 miliónov. My sme v roku 2014. Ten rok 2016 je tu za chvíľu. Rok 2013, o ktorom je štátny záverečný účet, už bol. Tak kde je tá úspora? Preto som musel spomenúť toho Yettiho. Veľa už ľudí počulo, ale už nikto nevidel tú úsporu ESO. Takže, dámy a páni, chcel som sa dotknúť týchto troch oblastí, hoci bolo by o čom hovoriť. Naozaj tí, čo ste si čítali hoci len jednotlivé ministerstvá a ich vyúčtovania, bolo by o čom hovoriť. Naozaj Robert Fico pred týždňom na sneme SMER-u ohlásil balíček, sociálny balíček pätnástich opatrení, ktorý bude mať náklady pre túto vládu vo výške asi 250 mil. Ale dneska možno už za hodinu, za necelú hodinu budeme hlasovať o tom, že DPH, keďže v minulom roku klesol deficit pod 3 %, a za to chcem pána ministra financií pochváliť, že sa mu to podarilo, tieto verejné financie, deficit stlačiť pod 3 %, tak „dépeháčka“ mala podľa zákona klesnúť na 19 percent. Dnes za trištvrte hodinu pozmeňujúcim návrhom pána Kamenického a Demiana zostane bez časového obmedzenia „dépeháčka“ na úrovni 20 percent. Všetci občania Slovenska cez svoje nákupy, cez platenie energií, elektriky, plynu, postupne zaplatia cez 20-percentnú DPH, a ten rozdiel, to 1 %, ktoré sa zdá pri nákupe v obchodnom reťazci, sa zdá pre občana – veď čo to je 1 % pri nákupe 10, 15, 20 eur? – , jedno percento sa zdá, že to je máličko, ale všetky tieto „jedné“ percentá pri všetkých občanov, keď sa vyzberajú za celý rok, budú znamenať príjem pre štátnu pokladnicu vo výške zhruba 240 – 250 miliónov. To znamená, občania, všetci občania bez rozdielu ich statusu, či je podnikateľ, dôchodca, študent, či je nízkopríjmový alebo veľkopodnikateľ, všetci občania zaplatia ten pripravovaný sociálny balíček, ktorý bol ohlasovaný na sneme SMER-u. A ma to mrzí, lebo minister financií rád hovorí na tlačových konferenciách o tom, ako sa mu podarilo, a za to ho chválim, ako sa mu podarilo vybrať alebo zlepšiť výber „dépeháčky“ u firiem za minulý rok alebo aj v tomto roku, ako pracuje daňová kobra. Na jednej strane lepší výber firiem DPH, lepší výber daní a na druhej strane ideme sociálny balíček, ktorý v konečnom dôsledku zaplatia občania cez tú 20-percentnú DPH, ktorú, dámy a páni zo SMER-u, sa chystáte o trištvrte hodinu odhlasovať a ktorú pocítia všetci občania Slovenska. (Potlesk.)