J. Mikuš, poslanec: (2003-06-26):
Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre financie, rozpočet a menu ako gestorský výbor podáva túto správu v znení uznesenia, ktoré prijal 18. júna 2003, ktorým sa mení a dopĺňa uvedený zákon. Uvedený zákon prerokovali štyri výbory s pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi, ktoré sú v spoločnej správe, je ich spolu osem, z ktorých gestorský výbor odporúča schváliť body č. 1, 2, 4, 5, 7 a 8, body 3 a 6 odporúča gestorský výbor neschváliť. Zároveň ma gestorský výbor poveril, aby som poslaneckým návrhom riešil návrhy tých špecifických problémov, ktoré opísal pán minister financií. Ide vlastne o tri pozmeňujúce návrhy, s ktorými súhlasili členovia gestorského výboru, ale pri hlasovaní o spoločnej správe neboli zladené legislatívne termíny s daným návrhom, a preto budú ešte ďalšie tri pozmeňujúce návrhy, z ktorých dva sa týkajú špecifického režimu cestovných kancelárií a energií, a jeden, ktorý v prípade schválenia týchto dvoch pozmeňujúcich návrhov posúva termíny nadobudnutia účinnosti. Gestorský výbor na základe stanovísk výborov k vládnemu návrhu, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 289/1995 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov (tlač 271), odporúča Národnej rade Slovenskej republiky predmetný návrh zákona schváliť s pozmeňujúcim a doplňujúcimi návrhmi. Zároveň ma určil ako spoločného spravodajcu a poveril predniesť spoločnú správu výborov na schôdzi Národnej rady Slovenskej republiky a navrhnúť Národnej rade postup pri hlasovaní o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch, ktoré vyjdú z rozpravy. Ďakujem pekne. Pani predsedajúca, otvorte rozpravu. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Otváram rozpravu k tomuto bodu programu. Písomne sa do rozpravy prihlásil za poslanecký klub HZDS pán poslanec Maxon, potom pani poslankyňa Podracká, poslanec Šulaj, Kiňo, pani poslankyňa Angyalová, pán poslanec Karlin. Pán poslanec Maxon, nech sa páči, máte slovo. M. Maxon, poslanec: Ďakujem pekne za slovo. Vážená pani podpredsedníčka Národnej rady, vážený pán minister financií, vážené dámy a páni, dovoľte mi, aby som vám predniesol môj pozmeňujúci návrh k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 289/1995 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov. Môj pozmeňujúci návrh je k čl. I bodu 6 a znie: „§ 10“ vrátane nadpisu znie: „Sadzba dane (1) Základná sadzba dane je 19 % s výnimkou podľa odsekov 2 a 5. (2) Pri tovare a službách uvedených v prílohe č. 1, ktorá je nedeliteľnou súčasťou tohto zákona, je sadzba dane 14 %. (3) Sadzba dane pri dodaní stavby zatriedenej podľa osobitného predpisu do príslušného odboru a pri poskytovaní stavebných prác zatriedených do číselných kódov 45.1 až 45.4 klasifikácie produkcie je 14 % vrátane tovarov, ktoré sa pevne zabudovávajú ako súčasť stavby [§ 2 ods. 5 písm. c)] alebo nehnuteľnosti s výnimkou technologického zariadenia stavby alebo nehnuteľnosti s výnimkou tovarov uvedených v prílohe č. 2. (4) Sadzba dane pri prevode a prechode nehnuteľnosti alebo jej časti a pri prenájme nehnuteľnosti alebo jej časti je 14 %. (5) Pri prenájme a požičiavaní osobných automobilov, pri ktorých nemožno odpočítať daň podľa § 20 ods. 5, je sadzba dane 14 %. (6) Pri zdaniteľných plneniach podľa zmlúv o kúpe prenajatej veci sa uplatní sadzba dane, ktorá sa vzťahuje sa predmet tejto zmluvy s výnimkou, ak predmetom takejto zmluvy je osobný automobil. Ak je predmetom zmluvy o kúpe prenajatej veci osobný automobil, uplatní sa na jeho vstupnú cenu sadzba dane 20 % a na prirážku, ktorá je súčasťou dohodnutej splátky, sadzba dane 14 %. (7) Ak je predmetom zdaniteľného plnenia tovar ako súbor vecí, pričom jednotlivé veci, ktoré ho tvoria, majú rôzne sadzby dane, použije sa sadzba dane určená na vec, ktorá tovaru určuje podstatný charakter. (8) Daňový úrad uzná na účely správneho zatriedenia tovaru do číselného kódu podľa príloh č. 1 a 2 tohto zákona záväznú informáciu o sadzobnom zatriedení tovaru colnými orgánmi a na účely správneho zatriedenia služieb do číselného kódu podľa prílohy č. 1 tohto zákona. Zatriedenie služieb do klasifikácie produkcie Štatistickým úradom Slovenskej republiky.“ Vážené dámy a páni, pre zrozumiteľnosť toho, čo som predniesol, mi dovoľte, aby som zdôraznil, že takéto znenie § 10 zabezpečuje vlastne pôvodné znenie zákona č. 289 o dani z pridanej hodnoty a v zjednodušenom vyjadrení znamená, že sa uplatní aj znížená sadzba dane z pridanej hodnoty vo výške 14 % a táto znížená sadzba dane z pridanej hodnoty bude uplatňovaná pri tých tovaroch, o ktorých som hovoril, a týka sa to potom, samozrejme, bezprostredne tovarov potravinárskeho charakteru, liekov, medicínskych potrieb a predovšetkým tých položiek, ktoré boli aj v pôvodnom znení zákona o dani z pridanej hodnoty zatrieďované v zníženej sadzbe dane z pridanej hodnoty. Ja rešpektujem tú ambíciu predkladateľa tohto zákona, že by uplatnením jednotnej sadzby alebo jednej sadzby sme zdokonalili ten systém predovšetkým vo vzťahu k zamedzeniu, alebo teda k špekulatívnym snahám v súvislosti s existenciou dvoch sadzieb dane, to znamená, že táto špekulácia by odpadla. Ja som presvedčený, že prostredníctvom daňového informačného systému a všetkých nástrojov, ktoré daňový úrad v tomto období z hľadiska správy a vymáhania daní má možnosť používať, tak tu až taký veľmi veľký problém nie je, ale je to pozitívna vec. Ale na druhej strane, dámy a páni, predovšetkým oblasť dane z pridanej hodnoty je narušovaná a bude narušená, ak tento zákon prejde. Bude narušený princíp konkurencieschopnosti slovenských tovarov s tovarmi, ktoré pochádzajú zo zahraničia. Mám na mysli predovšetkým konkurencieschopnosť napr. medzi Slovenskou republikou a Českou republikou, i keď teda tie dosahy nie je možné celkom presne kvantifikovať, ale Česká republika uplatňuje zníženú sadzbu dane z pridanej hodnoty na vybrané tovary, sú to predovšetkým tovary potravinárskeho charakteru vo výške 5 %. Myslím si, že neviem, či ste niektorí venovali trošku tejto problematike zvýšenú pozornosť, ale treba jednoznačne skonštatovať, že v princípe dane z pridanej hodnoty sa v krajinách Európskej únie uplatňuje niekoľko sadzieb. Je to základná sadzba alebo základná daň, znížená sadzba alebo znížená daň a vysoko znížená daň. V niektorých krajinách aj vysoko znížená sadzba dane z pridanej hodnoty. Dovoľte mi možno okrajovo uviesť niekoľko krajín, ktoré sú už členmi Európskej únie. Základná sadzba dane z pridanej hodnoty napr. v Belgicku je 21 %, znížená sadzba je 12 % a vysoko znížená sadzba, kde sú napr. práve potraviny a lieky a medicínske potreby, vysoko znížená sadzba je 6 %. Jedna z najvyšších sadzieb dane z pridanej hodnoty je vo Švédsku a táto sadzba predstavuje 25 %, znížená, ale rovnako uplatňuje táto krajina aj zníženú sadzbu, aj vysoko zníženú sadzbu a znížená sadzba je 12 % a vysoko znížená sadzba je 6 %. Tieto krajiny nesignalizujú, alebo nie sú informácie, že by s tromi uplatňovanými sadzbami boli nejaké zásadnejšie problémy z hľadiska správy a inkasa tejto dane, a myslím si, že toto by nemalo byť celkom ani argumentom na Slovensku. A ešte raz zdôrazňujem, slovenských producentov potom takáto alternatíva, ktorá je navrhovaná, že sa neuplatní znížená sadzba dane z pridanej hodnoty a že bude jednotná sadzba dane z pridanej hodnoty 19 %, náš podnikateľský sektor stavia do zásadne znevýhodnenej pozície. Často sa hovorí o pozitívnych ekonomických výsledkoch napr. Malty. Na Malte je štandardná sadzba dane z pridanej hodnoty 15 %, znížená alebo redukovaná sadzba dane z pridanej hodnoty je tam uplatňovaná v dvoch pásmach, a to jedno pásmo je nulové a to druhé pásmo je 5 %. Ešte raz opakujem, že jednotná sadzba dane z pridanej hodnoty naozaj zjednodušuje a sprehľadňuje ten celý systém, ale tá cena za sprehľadnenie tohto systému podľa môjho názoru za súčasných ekonomicko-sociálnych podmienok občanov Slovenskej republiky je priveľká a z nášho pohľadu je neakceptovateľná, aj keď sa teda súčasná základná sadzba dane z pridanej hodnoty znižuje na už spomínaných 19 %. V návrhu zákona ide ešte o jednu zásadnú zmenu a je to deň uskutočnenia zdaniteľného plnenia, teda deň uskutočnenia zdaniteľného plnenia tak, že už prijatie akejkoľvek platby sa bude považovať za uskutočnenie zdaniteľného obdobia v rozsahu tejto platby. Myslím si, že metodicky je to správna ambícia predkladateľa. Ale opäť si treba uvedomiť, že zásadným spôsobom toto opatrenie zasiahne do podnikateľského prostredia. Do podnikateľského prostredia predovšetkým preto, že naši podnikatelia, a ak hovorím naši podnikatelia, tak mám na mysli, samozrejme, aj agropodnikateľov, nemajú disponibilné prostriedky na to, aby túto svoju daňovú povinnosť tak, ako sa v návrhu zákona navrhuje, mohli bez akýchkoľvek problémov realizovať. Bude vznikať paradox, že na to, aby si podnikatelia splnili svoju daňovú povinnosť v tejto oblasti, budú musieť používať cudzie zdroje. Tieto cudzie zdroje sú vo väčšine prípadov bankové zdroje, to znamená, že to budú prevádzkové úvery. Náklady na získanie týchto prevádzkových úverov prostredníctvom úrokovej sadzby sa samozrejme a nepochybne premietnu do objektívnych nákladov na produkciu a z objektívnych nákladov sa bude vypočítavať odbytová a na základe odbytovej spotrebiteľská cena. A ak si spravíme celú takúto analýzu vertikály tej cenotvorby, tak sa nám v mnohých komoditách stane, že tie tovary, ktoré v súčasnom období boli konkurencieschopné, po týchto úpravách sa na slovenskom obchodnom trhu stanú nekonkurencieschopné a, samozrejme, nekonkurencieschopné budú aj v rámci možných exportov. Na túto skutočnosť upozorňujem aj z toho dôvodu, že aj keď sledujeme pozitívny trend z hľadiska salda zahraničnoobchodnej bilancie, tak jednoznačne saldo v agrokomoditách sa medziročne stále zhoršuje. Ak skomplikujeme v tomto smere podnikateľské prostredie poľnohospodárom, tak tá situácia rovnako nebude dobrá. Myslím si, že ak som spomínal, že mali by sme o tých daňových zákonoch hovoriť komplexne, tak dnes predkladateľ argumentuje zavedením jednotnej sadzby dane z pridanej hodnoty aj z toho dôvodu, že sa bude upravovať pozitívnym trendom daň z príjmu právnických osôb a daň z príjmu fyzických osôb na jednotnú 19-percentnú sadzbu. A vlastne jednotná 19-percentná daň z príjmu právnických a fyzických osôb, alebo to, čo schvaľujeme v oblasti spotrebných daní a dane z pridanej hodnoty, to by mala byť daň za jednotnú sadzbu dane z príjmu právnických a fyzických osôb. Vzhľadom na to, že teda predlohu nového zákona o dani z príjmu nemáme k dispozícii, tak si nemôžeme objektívne ani túto skutočnosť zanalyzovať, ale, dámy a páni, jedna skutočnosť je tu absolútne smerodajná: Jednotná sadzba dane z príjmu či už právnických, alebo fyzických osôb pozitívnym spôsobom zvýhodňuje tých, ktorí relevantný zdaniteľný príjem majú. A to nie je rozhodujúca skupina občanov tejto krajiny. To, čo robíme v rámci úpravy spotrebných daní, a to, čo robíme v rámci úpravy jednotnej sadzby dane z pridanej hodnoty, tak to sa dotýka aj tých, ktorí sú hlboko pod ten očakávaný alebo štandardizovaný príjem, ktorý by mal byť z hľadiska slušného sociálneho postavenia a istého štandardu životných podmienok v našej republike. Ja som už prezentoval ten svoj pozmeňujúci návrh, myslím si, že absolútne korektne treba povedať, a okolo toho netreba špekulovať, ak by tento pozmeňujúci návrh bol uplatnený, tak to nepochybne bude mať iný dosah na štátny rozpočet a tie predpokladané príjmy, ktoré sú uvažované, štátny rozpočet nezíska. Dámy a páni, ale tu máme jednu principiálnu výhodu. Úprava tohto zákona, alebo účinnosť tohto zákona, pokiaľ sa nemýlim, je uvažovaná od 1. januára 2004, takže tu tie možné negatívne alebo pozitívne dosahy v tomto rozpočtovom roku nie je možné očakávať. Myslím si, že niektoré ustanovenia tohto zákona sa navrhujú s účinnosťou od 1. 7. alebo od 1. 8., a to sú práve tie veci, ktoré som hovoril v súvislosti s tým termínom zdaniteľného plnenia. Stojí teda za úvahu, či získa ten môj návrh parlamentnú podporu. A podľa mňa by stálo za úvahu aj to, aby sme sa definitívnemu rozhodnutiu o určení výšky sadzby dane z pridanej hodnoty a o rozhodnutí, či tá sadzba bude jednotná 19 % tak, ako je navrhované, myslím si, že celkom normálne by bolo, keby sme o tejto veci rozhodovali, keď budeme mať k dispozícii ostatné návrhy zákonov, ktoré majú súvisieť alebo súvisia s daňovou reformou. Dámy a páni, ja som už hovoril, že v tomto prípade navrhovateľ zákona je vláda Slovenskej republiky a vláda Slovenskej republiky zatiaľ len proklamatívne prezentuje v rámci daňovej reformy, že sa uvažuje zrušiť daň z dedičstva, že sa uvažuje zrušiť daň z darovania a že sa uvažuje zrušiť daň z prevodu a prechodu nehnuteľností, je to teda tzv. trojdaň. Ale zatiaľ je to len v polohe návrhu, to znamená, že my naozaj nevieme posúdiť, či tieto dane budú zrušené, a nakoniec nevie to celkom kvalifikovane a s rozhodnosťou posúdiť ani minister financií, pretože ich prípadné zrušenie je predmetom rokovania Národnej rady Slovenskej republiky. Na druhej strane trošku znepokojenie opäť za ten agrárny sektor u mňa vyvoláva ambícia vlády v oblasti zvýšenia dane z nehnuteľností. Do oblasti nehnuteľností patrí, dámy a páni, aj pôda. Tie parametre zdanenia nepoznáme. Je veľmi pravdepodobné, že správcom týchto daní tak, ako to bolo dosiaľ, budú mestá a obce. Je všeobecne známe, že mestá a obce majú nedostatok finančných prostriedkov. Ak vláda navrhne a Národná rada Slovenskej republiky len rámcovo určí horné hranice tejto sadzby dane v jednotlivých mestách a obciach podľa typu nehnuteľností, tak obce s najväčšou pravdepodobnosťou, aby vybilancovali svoje obecné rozpočty, budú musieť ísť s tými sadzbami, ktoré určia všeobecne záväznými nariadeniami obcí a miest v tých horných hraniciach. Dnes teda neviem celkom odhadnúť, ako to bude. Ale, dámy a páni, prečo to hovorím? Hovorím to predovšetkým preto, že opäť tu vzniká nekonkurencieschopná alebo nekonkurencieschopnosť, alebo zakladá sa nekonkurencieschopnosť agrárneho sektora. Dámy a páni, ani jeden výrobný prostriedok, poviem vám príklad, ak je výrobným prostriedkom v strojárskej fabrike sústruh, tak tento sústruh nepodlieha žiadnej dani. Je to výrobný prostriedok, ktorý slúži na zabezpečovanie výroby. Naopak, tento výrobný prostriedok je zahrnutý v aktívach tejto spoločnosti, ktorá v tejto oblasti podniká, je zaradené v súbore základných prostriedkov a tá spoločnosť si môže prostredníctvom odpisov vytvárať zdroje na jednoduchú reprodukciu a prostredníctvom odpisov, ktoré sú, samozrejme, nákladovou položkou, si znižuje aj daňový základ. Potom sa poľnohospodár dostane do situácie, že je jediným podnikateľom, ktorý bude mať základný výrobný prostriedok prostredníctvom dane z nehnuteľnosti zdanený. Ale, dámy a páni, to už je o tej inej oblasti daní. Problém však naozaj vzniká v tom, že ak máme komplexne posudzovať celú túto problematiku, tak ten balík zákonov by Národná rada mala prerokúvať, by som povedal, v jednom časovom horizonte. Dnes sa teda trošku vytrhnuto venujeme dani z pridanej hodnoty a máme prijať zásadné rozhodnutie, že sadzba dane bude jednotná a že bude 19 %, a nemáme možnosť spraviť si analýzy dosahov ostatných navrhovaných daňových zákonov, ktoré súvisia s daňovou legislatívou. Ešte raz zdôrazním ten môj zámer, čo sa týka pozmeňujúceho návrhu. Dámy a páni, ak by sme uplatnili dve sadzby z pridanej hodnoty, dosiahneme dve veci. Neprejaví sa to takým zásadným spôsobom na raste spotrebiteľských cien ako jednotná 19-percentná a slovenským podnikateľom, ktorí podnikajú v tovaroch a službách so zníženou sadzbou dane z pridanej hodnoty, vytvoríme v tom období prístupového procesu do Európskej únie optimálnejšie podmienky na zabezpečenie svojej konkurencieschopnosti a na prežitie v období vstupu do Európskej únie. Dámy a páni, to sú dôvody, prečo vás prosím o podporu môjho pozmeňujúceho návrhu. Ďakujem pekne. (Potlesk.) Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Ďalej sa do rozpravy prihlásila pani poslankyňa Podracká a po nej pán poslanec Šulaj. D. Podracká, poslankyňa: Vážená pani predsedajúca, vážený pán podpredseda vlády a minister financií, vážené dámy a páni, chcem čosi povedať a obrátiť sa na vás s prosbou o pochopenie vo veci, ktorá mi bytostne leží na srdci, a to je budúcnosť a osud pôvodnej slovenskej literatúry, ktorá už teraz bojuje o prežitie. Keďže som tu ako jediná spisovateľka poslankyňa, skutočne poznám túto problematiku pomerne zasvätene a viem, že tu nejde iba o motívy, kde stačí papier, pero a kalamár aj z 19. storočia, ale naozaj to sú súvisí aj s daňou z pridanej hodnoty za knihu ako tovar. Už pri 14-percentnej DPH vzrástla kniha a jej cena takmer dvojnásobne a keby sa to vyšplhalo až na 19 %, tak cena knihy by pravdepodobne vzrástla ešte o 30 až 40 %. Nedá sa to presne vyčísliť, ale takáto cena by asi z toho vznikla. Rozprávala som sa s mnohými kníhkupcami na Slovensku, ktorí už teraz bojujú o prežitie a jednoducho živoria. Sú strašne znepokojení, mnohí museli zatvoriť svoje kníhkupectvá. Ľudia prestávajú čítať a už dve generácie sú týmto poznačené a pripravuje sa tretia generácia dnešných 5-6-ročných žiačikov, ktorí pôjdu do škôl, a tiež sa ich to dotkne, lebo rodičia im nebudú mať začo túto knihu kúpiť. Ako príklad spomeniem chorvátsky model, kde takisto cena knihy najprv zo 6 % vzrástla na 14 a potom vyskočila až na 20 % a potom, keď na kolená padli aj vydavatelia, aj kníhkupci, tak si chorvátska vláda uvedomila, že urobila chybu, a znížila DPH na 0 %. Ja sa nesnažím, aby sme znížili DPH na 0 %, ale aspoň na symbolické 1 %, pretože to, ak by sme to prijali, by bolo v budúcnosti v súlade s európskou legislatívou po našom vstupe do Európskej únie a skutočne by to malo dosah na budovanie národnej identity a na rozširovanie národnej kultúry. Už teraz niektorí distribútori nie sú ochotní inak ponúkať pôvodnú slovenskú literatúru ako komisionálne, to znamená, že až keď sa slovenská kniha predá, až vtedy dostane vydavateľ peniaze. A v praxi to znamená, že druhýkrát sa už na trh a na pult kníhkupectva kniha nevráti. Hovorí sa aj o tom, že českí vydavatelia pravdepodobne prevezmú vydávanie slovenských kníh a budú ich ponúkať do slovenských kníhkupectiev, čo by na jednej strane akosi pomohlo situácii, ale bolo by to proti nám samým, proti vznešeným ideám pôvodnej literatúry a kultúry. Napríklad v Čechách je DPH za všetku knižnú distribúciu 5-percentné, pričom platy sú tam trochu vyššie ako u nás. A myslím si, že Česi mali rozum, ako sa hovorí, keď prijali takéto opatrenia, pretože si uvedomujú, aký to má dosah na mládež a ich študujúcu mládež atď. Preto mi v duchu tohto, čo som povedala, lebo nechcem, aby sme sa učili na vlastných chybách, chcem vás teda poprosiť, ak by to bolo možné, aby ste to aj vy, pán minister, pochopili, že naozaj je to dôležité – vyňať aspoň túto pôvodnú slovenskú literatúru z toho balíka tej uniformy tej 19-percentnej dane a pomôcť nám samým sebe, lebo v tomto duchu podľa mňa rovnostárstvo nie je dobré, lebo dáva rovnako, berie rovnako, ale z hľadiska duchovného sú tie prepočty úplne iné. Preto mi dovoľte podať pozmeňujúci návrh k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 289/1995 Z. z. o dani z pridanej hodnoty k článku I bod 1: v § 10 sa za slovami „je 19 %“ vkladajú tieto slová „a pri vydávaní a predaji pôvodnej slovenskej literatúry ako tovaru je 1 %“. Ďakujem. (Potlesk.) Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Slovo má pán poslanec Šulaj, po ňom pán poslanec Kiňo.