Jurzyca, Eugen, poslanec NR SR (2015-03-13):
Ďakujem pekne. Pán predseda, ospravedlňujem sa za krátke meškanie. Uvediem do druhého čítania návrh zmeny zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení, ktorý predkladáme spolu s poslancami Jozefom Mikušom a Viliamom Novotným. Tento návrh sme sa pokúsili pretransformovať do pozmeňujúceho návrhu v druhom čítaní zákona o odbornom vzdelávaní. Chceli sme ísť teda cestou „mírneho pokroku v mezích zákona“, ale nepodarilo sa, takže predkladáme teraz tento návrh. Poprosím technikov, aby mi spustili graf. (Premietanie slajdu s grafmi.) Chcem na ňom ukázať, aké informácie sú potrebné pre to, aby sme mohli robiť rozhodnutia na úrovni štátu o školskej politike a rozhodnutia na úrovni jednotlivcov. Je to taký pomerne prekvapujúci graf, tak koho zaujíma problematika najmä vysokého školstva, tak sa možno dozvie niečo, čo v médiách nie je publikované. Ten ľavý stĺpec znázorňuje pomer platov absolventov vysokých škôl a absolventov stredných škôl. Vidíme, že naši vysokoškoláci majú dvakrát vyššie platy než stredoškoláci. Je to presne 1,94. V roku 2006 ich mali. V Európskej únii, v EÚ 27 bol ten pomer 1,59, čiže pomer a, v úvodzovkách, rozdiel medzi platmi vysokoškolákov a stredoškolákov nebol taký veľký. Posuňme sa do roku 2010, na Slovensku bol ten pomer 1,89, v Európskej únii 1,53. Ten, v úvodzovkách, rozdiel medzi stĺpcami sa nezmenil, pritom v uvedenom období sa zvýšil počet vysokoškolákov na Slovensku o 91 % a v Európskej únii o 13 %. Znamená to, že ak by sme mali vysoké školy, ktoré veľmi, veľmi zle pripravujú absolventov na trh práce, tak ten pravý zelený stĺpec by sa približoval k tomu pravému modrému stĺpcu, ten rozdiel by sa zmenšoval. A on sa nezmenšuje napriek tomu, že u nás prišlo na trh oveľa viac vysokoškolákov než v Európskej únii. Uvádzam to iba ako príklad toho, aké čísla potrebujeme, aby sme vedeli rozhodovať na úrovni štátu. Ak sa napríklad pri aktualizácii tohto grafu, napríklad v roku 2015 ukáže, že ten stĺpec zelený a modrý budú rovnaké, tak sa nám niečo s vysokými školami deje katastrofálne. Prípadne ešte keby bol ten zelený nižší, keby mal hodnotu 1, to znamená, že vysokoškoláci by zarábali tak isto ako stredoškoláci, no tak máme veľký problém v politike. No a teraz chcem povedať, že tak ako si vieme tieto grafy urobiť v medzinárodnom porovnaní, za celé Slovensko a za iné krajiny, tak si ich nevieme urobiť vnútri Slovenska. Za jednotlivé školy, napríklad stredné školy, nevieme porovnať, ako ich platy, platy ich absolventov ako rástli alebo klesali. Nevieme porovnať nezamestnanosť absolventov bakalárskeho štúdia podľa jednotlivých škôl. Nevieme porovnať absolventov doktorandského štúdia a ich platy a nezamestnanosť podľa jednotlivých škôl. Množstvo, množstvo týchto parametrov nám chýba. Nevie potom štát seriózne robiť svoju vzdelávaciu politiku bez týchto informácií a rodičia sa nevedia dobre rozhodnúť, na ktorú strednú školu majú dať dieťa, študenti sa nevedia rozhodnúť stredoškolskí, na ktorú vysokú školu majú ísť študovať a tak ďalej a tak ďalej. Nevieme tiež posúdiť, teraz sme tu rokovali v týchto dňoch o zákone o odbornom vzdelávaní. Veľkým hitom je duálne vzdelávanie, budeme ho robiť pár rokov a nebudeme vedieť posúdiť jeho efektívnosť, či sme investovali dobre do tohto projektu, či sme, nevieme sa rozhodnúť, či máme poslať viac stredoškolákov na gymnáziá alebo na stredné odborné školy. Nevieme zmerať efektívnosť a návratnosť takýchto investícií. Náš návrh práve umožňoval prepojiť databázy ministerstva školstva, Sociálnej poisťovne a úradov práce a sociálnych vecí tak, aby sme ktorýkoľvek projekt vo vzdelávaní, ktorúkoľvek školu, ktorúkoľvek vzdelávaciu cestu mohli takto merať a vedeli by sme zmerať návratnosť investícií a to, čo je pre Slovensko výhodnejšie. Čiže toto je náš návrh. Netlačíme rezort do toho, aby zverejňoval tieto údaje, iba chceme vytvoriť legislatívne predpoklady pre technické prepojenie databáz. Poprosím technikov, aby mi vypli graf alebo techniku. A ďakujem všetkým za pozornosť. (Potlesk.)