Heger, Eduard, poslanec NR SR (2019-09-17):
Ďakujem. Tú dilemu, ktorú ste mali, či materský alebo rodičovský, rozhodli ste sa teda pre rodičovský, však preto sme to aj v prvom čítaní podporili. Ale čo sa udialo vlastne v tom vašom návrhu, je to, že ste teda išli do takéhoto špeciálneho režimu, kde ste vlastne diskvalifikovali istú časť ľudí. Je to také zaujímavé pozerať, že naozaj tie návrhy, ktoré aj prišli v podobe sociálneho balíčka, tak sú najprv, keď, keď ste, keď sa začalo o nich rozprávať, tak, tak aj z dielne iných koaličných strán to boli také, by som povedal, nafúknuté veľké svalové riešenia, ktoré bolo úplne jasné už pri návrhoch, že sú nerealistické. Automaticky ste museli pristúpiť, pretože ste čelili všetky tri strany tomu, že toto tu nie je schopné, aby to rozpočet uniesol, o to viac, keď sme videli, že naozaj to ochladenie, budeme mu čeliť ako krajina, ale bude mu čeliť a čelí mu vlastne Európska únia alebo vôbec vyspelý svet. Takže bolo jasné, že toto tu nebude únosné a tak ste začali hamovať a začali ste hľadať spôsob, ako to upraviť. Teraz hovorím celkovo ako koalícia a preto vidíme aj mnohé pozmeňujúce návrhy, ktoré korigujú riešenia, ktoré ste priniesli v prvých čítaniach a spôsobuje to to, že tie opatrenia vlastne vidíme, že sú diskriminačné v istej podobe, sú nedomyslené, dalo by sa ich nazvať, že to je také legislatívne babráctvo. Teraz, teraz, čo sa týka tohto konkrétneho návrhu, ak môžem povedať, tak tu vidíme, že ostáva vlastne visieť istá skupina ľudí, ktorá nebude mať nárok na vyšší rodičovský príspevok. Takže vraciam sa späť k tomu, čo som povedal pôvodne, k tomuto konkrétnemu návrhu, a tu vidíme, že ste, zase vytvárate, teda začnete vytvárať dve skupiny ľudí. Chápem tú myšlienku toho, že ten, kto pracuje, tak mal by mať nárok automaticky na, ak bol 270 dní poistený, má nárok na materské, materskú dovolenku alebo teda materskú dávku a automaticky na základe toho spĺňa podmienky aj na vyšší rodičovský príspevok. Už v prvom čítaní som hovoril, že nastávajú situácie, kde žena z istých objektívnych príčin sa môže stať, že nebude mať nárok na tento vyšší rodičovský príspevok nie z dôvodu, že nepracuje alebo nechce pracovať, ale z objektívnych príčin nemôže pracovať. Väčšinou sa to deje ženám, ktoré majú viacero detí a otehotnejú predtým, ako skončia rodičovskú, ale nie tak, že by ešte počas behu rodičovského príspevku išli na ďalšiu materskú. Tým pádom sa dostanú do obdobia, že napríklad jedna zo situácií je, že sú vlastne na dobu určitú, zamestnané na dobu určitú, a keď skončí tá doba určitá, tak už je žena tehotná, povedzme aj v treťom mesiaci, ale zamestnávateľ nemá dôvod, aby s ňou pokračoval v pracovnom úväzku a teda vlastne tá doba skončí, on jej nepredĺži pracovný úväzok a v takom prípade tá žena musí ísť na úrad práce a v takom prípade stráca nárok na vyšší rodičovský príspevok, stráca nárok aj na materskú, čiže vlastne musí poberať od začiatku rodičovský príspevok. Čiže nie je to zavinené tým, že by tá žena nechcela pracovať, ale naozaj je náročné pre ženu, ktorá je v treťom, štvrtom mesiaci, hľadať si prácu, novú prácu na pracovnom trhu, ak jej skončila tá, ktorá bola na dobu určitú a skončila jej preto, lebo už je tehotná a bola na rodičovskom príspevku a vlastne ten zamestnávateľ vidí, že by išla, ale keďže nie je v tom období chránená, tak automaticky jej tá zmluva končí a ostáva vlastne ako, akoby v takom vzduchoprázdne. Takže z tohto dôvodu si myslím, že ten váš návrh je neférový voči, voči týmto matkám, alebo čo sme počuli, čo sa aj stáva, že zamestnávatelia často pre takéto ženy, ktoré sú povedzme v treťom, štvrtom mesiaci tehotenstva, môžu byť napríklad aj na dobu neurčitú, tak zrušia to dané pracovné miesto a svojim spôsobom tá žena sa ocitne opäť na úrade práce možno s nejakým odstupný dvojmesačným, ale v konečnom dôsledku je nezamestnaná a tým pádom tiež nebude mať nárok poberať vyšší rodičovský príspevok. Ale opäť nie je to z jej zapríčinenia, že by nechcela pracovať, ale je to z toho dôvodu, že v rámci toho, že je tehotná, bola ako keby potrestaná zamestnávateľom a tým pádom bude poberať nižšiu, nižší rodičovský príspevok. Hovoríme o prípadoch, kde teda tieto rodiny majú viacero detí a keď vy aj ako navrhovateľ máte úmysel zákona kompenzovať vlastne výpadok príjmu, tak tu sa to práve nebude diať. Čiže tú skupinu obyvateľstva, ktorá by tiež potrebovala kompenzovať ten výpadok príjmu, pretože sa stará väčšinou o viac detí a povedzme si na rovinu, dnes to, keď niekto má viac detí, tak je svojím spôsobom také malé hrdinstvo, pretože je to náročné, je to nákladné a je to investícia nielen do vlastnej rodiny, ale aj do tej zmeny, by som povedal, do demografickej krivky, ktorá na Slovensku sa uberá nie dobrým smerom. Takže z tohto dôvodu by som skôr očakával, že práve takéto matky nebudú vylúčené, alebo teda takíto rodičia nebudú vylúčení – lebo nemusí to byť nevyhnutne len matka, môže to byť aj otec – nebudú vylúčené z vplyvu tohto zákona a preto sme si dovolili priniesť aj pozmeňujúci návrh, ktorý vlastne rieši túto situáciu a rieši ešte jednu situáciu, a to je napríklad, ženy, ktoré skončili povedzme štúdium, sú zamestnané, ale porodia skôr, ako im uplynie 270-dňová lehota poistenia. Vieme, že v tomto je tiež ten zákon neúprosný, pretože stačí, aby ste porodili na 269. deň a, žiaľ, nárok na materskú nemáte. Takže aj tu prinášame pozmeňujúci návrh, aby takéto matky, ktoré pracujú, ale nestihli byť, nestihli byť poistené tých 270 dní, mali nárok na vyšší rodičovský príspevok. Riešime to takým spôsobom, že vlastne sa bude posudzovať, bude sa posudzovať splnenie podmienok jedného z rodičov alebo jedného z osôb, ktorá je oprávnená voči danému dieťaťu. Čiže primárne to zvyknú byť matky, ale môže to byť aj iná oprávnená osoba, či už otec, alebo teda, keď je to u otca, tak je to matka a akonáhle spĺňa tú podmienku na, spĺňa tú podmienku nároku na dávku materskú, tak môže automaticky poberať aj vyšší rodičovský príspevok bez toho, aby musela tá daná osoba ísť na poberanie materskej dávky. Čiže nebude musieť vyčerpať ako keby, čiže z tohto pohľadu je to ešte, ešte prínosnejšie, že ak sa napríklad, poviem to na príklade mama-otec, ak sa otec rozhodne, že povedzme tá mama nespĺňa teda tie podmienky, ale je tam otec v rodine, tak ak on preukáže, že spĺňa podmienky na materskú, nemusí na tú materskú ísť, ale môže začať čerpať vyšší rodičovský príspevok. Čiže už toto ten nárok na danú materskú alebo obdobnú dávku, ako materské v členskom štáte z dôvodu starostlivosti o toto dieťa, bude splnenie podmienky na vyšší rodičovský príspevok. Takže toto ošetruje a vlastne maximálne rozširuje tú skupinu ľudí vo vzťahu k danému dieťaťu aj na, ochráni tým vlastne aj ženy, ktoré povedzme po štúdiu začali pracovať a nestihli tých 270 dní, ale vo vzťahu k tomu danému dieťaťu, lebo však v skutočnosti ide o to, že ten rodič sa stará o to dieťa a tým pádom dochádza k tomu výpadku príjmu, tak tá náhrada príjmu tu bude a bude v tej vyššej miere. Takže z toho dôvodu predkladáme takýto pozmeňujúci návrh a myslíme si, že je to návrh, ktorý odstraňuje teda túto medzeru, ktorú navrhovatelia vo svojom zákone nechali, vytvorili, akokoľvek to nazveme. Teraz by som prečítal znenie pozmeňujúceho návrhu. Pozmeňujúci a doplňujúci návrh poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Eduarda Hegera, Mareka Krajčího, Miroslava Sopka, Natálie Milanovej a Jána Marosza k návrhu zákona, ktorým sa mení zákon č. 571/2009 Z. z. o rodičovskom príspevku a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, tlač 1531. Návrh zákona, ktorým sa mení zákon č. 571/2009 Z. z. o rodičovskom príspevku a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov sa mení a dopĺňa takto: V čl. I sa doterajší text označuje ako bod 1, ktorý znie: „1. V § 4 odsek 1 znie: «(1) Rodičovský príspevok je a) 270 eur mesačne, b) 370 eur mesačne, ak oprávnenej osobe, ktorá o rodičovský príspevok požiadala, alebo niektorej z oprávnených osôb, ktorá žije s touto oprávnenou osobou v spoločnej domácnosti, pred vznikom nároku na rodičovský príspevok vznikol nárok na materské alebo obdobnú dávku ako materské v členskom štáte z dôvodu starostlivosti o toto dieťa.»“. 2. Čl. I sa dopĺňa o bod 2, ktorý znie: „2. Za § 12c sa vkladá § 12d, ktorý vrátane nadpisu znie: «§ 12d Prechodné ustanovenie účinné od 1. novembra 2019 Postup podľa § 4 ods. 6 sa v roku 2019 neuplatňuje.».“ Navrhovaná úprava nadobúda účinnosť 1. novembra 2019, čo sa primerane premietne do článku upravujúceho účinnosť. 
V súvislosti s navrhovanou zmenou sa vykoná primeraná úprava názvu návrhu zákona, ako aj primeraná úprava úvodnej vety čl. I. Ďakujem, skončil som.