R. Šipoš, poslanec: (2002-05-22):
Dámy a páni, vážený pán predsedajúci, vzhľadom na oprávnenia, ktoré pre mňa vyplývajú ako spravodajcu z § 73 o rokovacom poriadku, budem odporúčať Národnej rade, aby predmetný zákon prerokovala v druhom čítaní. Súčasne odporúčam v súlade s rozhodnutím predsedu Národnej rady Slovenskej republiky č. 1591, aby uvedený návrh zákona pridelila Národná rada na prerokovanie týmto výborom: ústavnoprávnemu výboru, výboru pre sociálne veci a bývanie a výboru pre financie, rozpočet a menu. Zároveň navrhujem, aby za gestorský výbor v súlade s citovaným rozhodnutím predsedu Národnej rady Slovenskej republiky bol určený Výbor Národnej rady pre sociálne veci a bývanie. Vážený pán predsedajúci, ďakujem a navrhujem, aby ste otvorili rozpravu k tomuto bodu. M. Andel, podpredseda NR SR: Ďakujem, pán kolega, nech sa páči, zaujmite miesto určené pre spravodajcu výborov. Dámy a páni, keďže som nedostal žiadnu písomnú prihlášku do rozpravy, pýtam sa, kto sa hlási ústne. Pán poslanec Ján Benčat. Uzatváram možnosť podania ďalších prihlášok. Pán kolega, nech sa páči, máte slovo. J. Benčat, poslanec: Vážený pán predsedajúci, vážené kolegyne, kolegovia. Dovoľte mi, aby som vystúpil s podporným stanoviskom k predkladanému návrhu o ponechaní Štátneho fondu rozvoja bývania. Bývanie je uznané ako jedna zo základných ľudských potrieb, ktorá by mala byť uspokojovaná na úrovni adekvátnej celkovému stupňu sociálno-ekonomického vývoja v spoločnosti. Deklarovanie bývania ako jedného zo základných ľudských práv vytvára záväzok pre verejné subjekty, štát a obce, aby sa angažovali pri jeho riešení. Taktiež sociálna diferenciácia spoločnosti vytvára požiadavku na zapojenie verejných subjektov do oblasti bývania. Sú vrstvy obyvateľstva, ktoré vzhľadom na charakter bytu ako tovaru nie sú schopné si samy obstarávať adekvátne bývanie. Zasahovanie štátu do bývania, jeho štruktúrovaná podpora jednotlivým skupinám populácie sa rieši prijatím a uplatňovaním bytovej politiky. Ako ukazuje dlhoročná prax vyspelých európskych krajín s trhovo orientovanou ekonomikou, najlepším prostriedkom riešenia problému bývania je vytvorenie trhu s bytmi. Riešenie takých problémov, ako je prístupnosť k primeranému bývaniu, cenová dostupnosť bývania a kvalita bývania, nie je možné zabezpečiť bez určitých intervencií štátu a iných verejných subjektov na trhu s bytmi. Je nevyhnutné zdôrazniť, že rozvoj bytovej výstavby je výrazne ovplyvňovaný výkonnosťou ekonomiky, disponibilnými zdrojmi vo verejnom a súkromnom sektore a schopnosťou finančnej dostupnosti bývania pre obyvateľstvo, ako aj cenami ponuky. Po zastavení výstavby bytov systémom komplexnej bytovej výstavby v roku 1995 bola vypracovaná a potom v roku 2000 upravená koncepcia štátnej bytovej politiky. Základným cieľom súčasnej platnej koncepcie bolo vytváranie rámca pre všetkých účastníkov procesu rozvoja bývania pri riešení čiastkových úloh a partnerstvo medzi verejným a súkromným sektorom pri rešpektovaní zachovania podmienok pre trvalo udržateľný rozvoj, aby bolo bývanie pre obyvateľstvo dostupné, aby bolo dostupné a aby sa každá domácnosť mohla zabezpečiť bývaním v primeranej výške vlastných príjmov. Základným princípom bytovej politiky v podmienkach trhovej ekonomiky je zodpovednosť každého občana za obstarávanie vlastného bývania. Predpokladom fungovania tohto princípu, ale je, aby štát a obce vytvorili občanom vhodné podmienky na zabezpečenie bývania. Koncepcia definovala úlohy pre štát, takisto aj pre obce. Jedným z hlavných prvkov tejto koncepcie je Štátny fond rozvoja bývania, ktorý mal byť autonómny systém, mal tvoriť autonómny systém na podporu bytovej výstavby na princípe obrátkového fondu. Týmto nástrojom sa v podstate podarilo naštartovať v minulosti bytovú výstavbu. Teda úlohou Štátneho fondu rozvoja bývania je zhromažďovať a rozširovať finančné prostriedky a formou podporných programov ich čo najúčelnejšie a najadresnejšie vynakladať na rôzne formy novej bytovej výstavby a regenerácie existujúceho bytového fondu v Slovenskej republike. Vznikom fondu sa vyvolala v roku 1996 akcelerácia výstavby nových bytov, ako aj opráv, modernizácia, rekonštrukcia existujúcich bytových domov, predovšetkým však panelových. Štátny fond rozvoja bývania súčasne značnou mierou prispel obciam na výstavbu technickej infraštruktúry potrebnej pre budúcu výstavbu bytov. Návrh súčasnej vlády zrušiť Štátny fond rozvoja bývania od 1. 1. 1993 má retardačné účinky smerom k rozvoju bývania v Slovenskej republike. Štátny fond rozvoja bývania môže po určitej transformácii preukázať svoju životaschopnosť a stať sa plne autonómnym, nezávislým od štátneho rozpočtu tak, aby mohol plniť pôvodnú funkciu založenú na obrátkovosti poskytnutých podpôr. Samozrejme, že máme tu mnoho čísiel, ktoré hovoria v prospech tohto fondu, ktorý by sa mal zachovať. Nejdem zdržovať svojimi výpočtami týchto čísiel, ale je samozrejmé, že už v krátkom čase vlastne tento fond začína fungovať ako obrátkový a tých 13 miliárd, ktoré tam boli v vložené, tak sa začínajú postupne vracať a začína byť teda príjem aj z úrokov. To všetko hovorí v prospech zachovania tohto fondu, a teda budem hlasovať za to, aby príslušný paragraf bol vypustený a fond mohol plniť ďalej svoje funkcie, tak ako bol na to predurčený. Ďakujem za pozornosť. M. Andel, podpredseda NR SR: Ďakujem, pán kolega. Vyhlasujem všeobecnú rozpravu o tomto bode programu za skončenú, takisto prerušujem rokovanie o tomto bode programu. Teraz pristúpime k prvému čítaniu o návrhu poslancov Národnej rady Slovenskej republiky pána Mariána Mesiarika a Štefana Rusnáka na vydanie zákona, ktorým sa mení zákon č. 586/2001 Z. z. o štátnom rozpočte na rok 2002. Návrh zákona ste dostali ako tlač č. 1432. Návrh na pridelenie tohto návrhu zákona na prerokovanie výborom Národnej rady máte v rozhodnutí predsedu Národnej rady pod č. 1592. Teraz dávam slovo poslancovi Mariánovi Mesiarikovi a prosím ho, aby uvedený návrh zákona uviedol. M. Mesiarik, poslanec: Vážený pán podpredseda, vážené poslankyne, poslanci. Schválením zákona o štátnom rozpočte na rok 2002 boli od roku 1992 už štvrtýkrát menené podmienky poskytovania štátnej prémie k stavebnému sporeniu. Chcem zdôrazniť a pri štátnom rozpočte na rok 2002 sme o tom tu diskutovali, že výška štátnej prémie priamo ovplyvňuje nielen záujem stavebných sporiteľov o túto formu podpory výstavby, ale predovšetkým má vážny dopad na sumu kumulovaných prostriedkov vo fonde stavebného sporenia a následne na množstvo bytov, ktoré sa týmto spôsobom realizujú. Túto skutočnosť umožňuje aj fakt, že stavebné sporenie sa podieľalo do konca do roku 2001 na zdrojoch do bývania viac ako 70 %. Potvrdením negatívnych dôsledkov znižovania štátnej prémie v stavebnom sporení je určite aj situácia v bytovej výstavbe za rok 2001, keď sme, žiaľ, museli hodnotiť a konštatovať, že v tomto roku, v roku 2001 sa prejavil medziročný pokles dokončených bytov o viac ako 24-tisíc bytov. Myslíme si, že jednou z príčin je aj to, že neustále zákonom o štátnom rozpočte sa mení výška štátnej prémie k stavebnému sporeniu. Klesajúca štátna prémia je súčasne v príkrom rozpore s neustálym rastom cien v stavebníctve, čo zvyšuje zaťaženie občanov stále vyššími nákladmi na výstavbu a naopak. Výrazne znehodnocuje podporu štátu formou štátnej prémie. Poviem len tri čísla. Pri zohľadnení kumulovanej inflácie od roku 1992 kúpna sila štátnej prémie 6-tisíc Sk z roku 1992 predstavuje v roku 2002 hodnotu 13 836 korún a, naopak, kúpna sila maximálnej štátnej prémie v stavebnom sporení z roku 2002 v hodnote 4-tisíc korún predstavuje len 1 735 korún v prepočte na rok 1992. To znamená, že reálna hodnota poskytovanej štátnej podpory bývania formou štátnej prémie k stavebného sporeniu sa znížila o 71 %. Chcel by som zvýrazniť pri úvode o rokovaní o tomto návrhu aj návratnosť štátnej prémie do štátneho rozpočtu vo výške takmer desaťnásobku vyplatených zdrojov. Chcel by som zvýrazniť pozitívny vplyv na zamestnanosť, pretože z 1 miliardy Sk poskytnutej štátnej prémie sa generuje až 40-tisíc pracovných príležitostí. Chcel by som zvýrazniť aj dopad na rozvoj spoločnosti a toto všetko je dôvod preto, aby sme nemanipulovali a neustále nemenili výšku štátnej prémie k stavebnému sporeniu, a preto predkladáme návrh, aby zákon o štátnom rozpočte v § 5 ods. 1 bol zmenený v tom, aby výška štátnej prémie, ktorá bola v tomto zákone schválená 4-tisíc korún, sa vrátila do pôvodnej výšky 4 500 korún. Po rokovaní s ministerstvom financií chcem oznámiť, že predpokladaný dopad na štátny rozpočet Slovenskej republiky na rok 2002 tento návrh predstavuje 25 miliónov korún, tu treba brať do úvahy ohľad, že prostriedky štátnej prémie k stavebnému sporeniu sa zúčtovávajú spätne za predchádzajúci štvrťrok, preto dopad bude vlastne len za posledný štvrťrok alebo len štvrťrok roku 2002. Chcem pripomenúť Národnej rade, že finančné prostriedky v štátnom rozpočte na rok 2002 boli zabezpečené s tým, že sa nezmení výška štátnej prémie k stavebnému sporeniu, teda že zostane 4 500 korún a tieto prostriedky boli zabezpečené formou, pokiaľ sa pamätáte, zvýšenia dane za tabak, tabakové výrobky. Došlo k tomu tak, že v mesiaci októbri Národná rada neschválila vládny návrh zákona o stavebnom sporení, kde vláda navrhovala zmeniť výšku stavebnej štátnej prémie k stavebnému sporeniu, pani ministerka sa vtedy rozčúlila a povedala, že pripraví návrh na zmenu daňového zaťaženia na tabak, tabakové výrobky, aby vykryla tento hendikep, ktorý sme spôsobili podľa nej v parlamente. Aj napriek tomu však predložila v návrhu štátneho rozpočtu na rok 2002 zníženú stavebnú prémiu a my sme to, žiaľbohu, schválili aj napriek upozorňovaniu výboru pre sociálne veci a bývanie i mňa osobne. Chcel by som preto požiadať, vážené poslankyne, poslanci, aby sme zvážili tento pozmeňujúci návrh alebo zmenu zákona o štátnom rozpočte, ktorú predkladáme spolu s pánom poslancom kolegom Rusnákom a aby ste po rozprave alebo pri hlasovaní podporili tento návrh, aby sme jednoducho napravili to, čo sa stalo, neviem si to vysvetliť, akým spôsobom pri rokovaní o štátnom rozpočte na rok 2002. Ďakujem pekne. M. Andel, podpredseda NR SR: Ďakujem vám pán kolega za uvedenie návrhu zákona. Nech sa páči, zaujmite miesto určené pre navrhovateľa. Teraz dávam slovo spravodajcovi, predsedovi navrhnutého gestorského výboru pre financie, rozpočet a menu pánovi poslancovi Pálovi Farkasovi. Pán kolega, nech sa páči.