Meno a priezvisko poslanca: Miloš SVRČEK (2022-02-08):
Znenie prejavu: Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou USA upravuje právne postavenie a podmienky prítomnosti príslušníkov ozbrojených síl USA, ich rodinných príslušníkov a dodávateľov USA, ako aj iné osoby, ktoré sa podieľajú na plnení úloh ozbrojených síl USA. Rozumiem vášmu zámeru, pán minister obrany, aby dohoda upravovala oblasti súvisiace s realizáciou vzájomne dohodnutých modernizačných projektov obrannej infraštruktúry SR či prístupu USA do dohodnutých zariadení a priestorov obrannej infraštruktúry SR. Keďže Dohoda o spolupráci v oblasti obrany (Defense Cooperation Agreement) je rámcová dohoda pre realizáciu spolupráce v oblasti obrany, ktorú USA ponúkajú svojim partnerom (vrátane investícií vlády USA do obranných spôsobilostí a infraštruktúry partnera), načrtajú sa nám viaceré otázky, ktoré by mali byť vecne vysvetlené nielen ústne, ale aj písomne. Chápem vašim argumentom, že je to podľa vás štandardná zmluva medzi spojencami NATO – 17 členských krajín EÚ a zároveň členov NATO má uzatvorenú DCA alebo obdobnú statusovú dohodu vrátane Maďarska, Poľska, Rumunska, Bulharska a pobaltských krajín. V nadväznosti na uvedené by som vás chcel preto požiadať o zodpovedanie najrelevantnejších otázok, ktoré vznikli v posledných týždňoch po ukončení procesu medzirezortného pripomienkového konania. Zámerom získania týchto odpovedí, ktoré budú poskytnuté z vašej strany, je smerovanie diskusie na pôde Národnej rady SR vo vecnej rovine tak, aby sme mali k dispozícii čo najväčšie množstvo údajov. Je nepochybné, že návrh dohody musí byť  v súlade s ústavnými rámcami a verejným záujmom oboch zmluvných strán dohody, v danom prípade nielen Spojených štátov amerických, ale aj s Ústavou Slovenskej republiky a so záujmami štátu – Slovenskej republiky v rámci európskeho priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, upravených Chartou Európskej únie a Zmluvou o Európskej únii. Z materiálu vyplýva, že predmetom navrhovanej dohody je snaha posilniť spoluprácu Slovenskej republiky a Spojených štátov amerických v oblasti obrany a v rámci Severoatlantickej aliancie a vytvoriť právny rámec pre rozšírené a prehĺbené partnerstvo, rozvoj obranných spôsobilostí, obranného plánovania a vojenského výcviku Ozbrojených síl Slovenskej republiky. Uzatvorenie tejto dohody v zmysle predkladacej správy má posilniť bezpečnosť a obranu Slovenskej republiky. V rámci medzirezortného pripomienkového konania bolo zo strany Generálnej prokuratúry SR (ďalej len „GP“) vznesených celkovo 35 zásadných pripomienok. Zaregistroval som, že zo strany MO SR bolo mediálne prezentované, že z 35 vznesených zásadných pripomienok sa 27 vôbec netýka vecnej pôsobnosti GP a GP prokuratúra ani nedisponuje odbornou spôsobilosťou obsahovo riešiť uvedené oblasti. Zároveň ste uviedli, že na základe odborných stanovísk expertov rezortov obrany a zahraničných vecí na problematiku medzinárodných vzťahov a medzinárodného práva a tiež na základe rokovaní s ďalšími dotknutými inštitúciami ste sa s pripomienkami GP nestotožnili a dokument ponechávate v pôvodnom znení. V nadväznosti na uvedené však niektoré pripomienky GP vytvárajú stále otázniky a z uvedeného dôvodu by som vás preto chcel požiadať o vaše vyjadrenie, aké sú vaše vecné fakty, ktorými viete vyvrátiť pochybnosti, ktoré vytvárajú pripomienky na uvedenú zmluvu zo strany GP. Bezpečnostná politika štátu je vo všeobecnosti vnímaná ako ochrana národných záujmov. V oblasti bezpečnostnej politiky v poslednej dobe pozorujeme, že vlády vytvárajú nové aliancie len zriedka a globálna štruktúra jednotlivých bezpečnostných aliancií je už celé desaťročia nemenná. Momentálne sa v NR SR rokuje o obrannej dohode s USA. Nebudem sa tu vyjadrovať ku všetkým ustanoveniam zmluvy, keďže sa to nespočetne krát otváralo, ale podľa môjho názoru akákoľvek dohoda, ktorá by mala obmedzovať zvrchovanosť štátu, rozumej suverenitu Slovenskej republiky, je v rozpore s článkom 1 ods. 1 Ústavy SR, ktorý hovorí, že „Slovenská republika je zvrchovaný, demokratický a právny štát“. Ideme len k pár zásadným ustanoveniam, ktoré by som vypichol. a)	Ukážkou prejavu arogancie k vlastnej štátnosti sa načrtá článok 27 návrhu, ktorý hovorí: „ Slovenská republika bude implementovať zákony, predpisy a normy o životnom prostredí, zdraví a bezpečnosti s náležitým ohľadom na zdravie a bezpečnosť ozbrojených síl USA, závislých osôb a dodávateľov USA.“ Znamená to teda, že SR sa zaväzuje prijímať nové zákony podľa potrieb ozbrojených síl USA, pričom nie je jasné, ktoré konkrétne zákony bude treba meniť. Pýtam sa, prečo by sa zákony SR mali pripravovať podľa potrieb cudzích ozbrojených síl? Nemalo by to skôr byť opačne, že dohodu s USA podmienime súladom s našimi zákonmi? b)	K čl. 30 ods. 3: „Počiatočné obdobie platnosti tejto Dohody je desať (10) rokov. Po počiatočnom období zostáva Dohoda platná, ale ktorákoľvek zo Strán ju môže vypovedať s 
1-ročnou výpovednou lehotou písomným vyhlásením zaslaným druhej Strane diplomatickou cestou.” Týmto sa ustanovuje nemožnosť vypovedania dohody v lehote prvých 10 rokov. Odsek 3 preto navrhli upraviť tak, aby táto možnosť existovala v prípade závažných alebo opakovaných porušení „acquis NATO“ a dohody ktoroukoľvek zmluvnou stranou. Môžu nastať také závažné porušenia zmluvy stranami dohody, že táto možnosť by mala byť zakotvená od počiatku existencie dohody. c)	Dostávame sa k najkontroverznejším článkom celej dohody, ktoré by zo Slovenska v podstate. (pozn. red.: Takto je napísaná veta v odovzdanom prejave.) V článku 12 je involvovaná klauzula, na základe ktorej sa Slovensko vzdáva trestnoprávnej jurisdikcie. Slovenská republika na žiadosť Spojených štátov a na podporu svojho záväzku o vzájomnej obrane týmto uplatňuje svoju suverénnu právomoc vzdať sa svojho prednostného práva na výkon trestnej právomoci. Neakceptovateľné. Záverom. Podľa môjho názoru táto dohoda vo výraznej miere zasiahne a naruší suverenitu Slovenskej republiky. Táto dohoda je výhodná len pre záujmy a potreby silnejšej strany. Sme malý štát, áno, ale to neznamená, že máme poslušne pritakávať a kľačať na kolenách. Ide teda o príklad dohody, ktorá zvýhodňuje jednu stranu voči druhej, obmedzuje suverenitu jednej strany bez kompenzácie. Keď som si prezrel dohody o spolupráci vo svete, žiadna iná krajina, okrem USA, nevnucuje partnerom prítomnosť svojich vojsk na ich území. Žiadna nehovorí o obmedzovaní suverenity partnera tak a v takom rozsahu, ako je to v prípade DOS (pozn. red.: Takáto iniciálová skratka je napísaná v odovzdanom prejave.) ponúknutej USA voči Slovensku. A medzi nami, nemôže ju vyvážiť ani prísľub finančného príspevku alebo akejkoľvek investície, že v žiadnom prípade to nemôže ohroziť nedotknuteľnosť štátnej suverenity. Ako som uviedol na začiatku. Je mnoho pripomienok, ktoré vyvolávajú otázniky a ktoré by sme tu mohli rozoberať aj niekoľko hodín, a ani by sme ich nestihli všetky prejsť. Musím však konštatovať, že v tomto prípade sa ja osobne nemôžem postaviť za odsúhlasenie zmluvy, ktorá narúša našu suverenitu. A preto budem v prípade takejto zmluvy hlasovať proti. Ďakujem za vašu pozornosť. Spoločný pozmeňujúci a doplňujúci návrh poslancov Národnej rady Slovenskej republiky, ktorý neodznel na 57. schôdzi Národnej rady Slovenskej republiky Pozmeňujúci a doplňujúci návrh poslancov Mariána Kéryho, Roberta Fica a Vladimíra Faiča k návrhu uznesenia na vyslovenie súhlasu Národnej rady Slovenskej republiky s Dohodou o spolupráci v oblasti obrany medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Spojených štátov amerických (tlač 879) ktorý znie: „Národná rada Slovenskej republiky A. schvaľuje A.1. odloženie rokovania o návrhu na vyslovenie súhlasu Národnej rady Slovenskej republiky s Dohodou o spolupráci v oblasti obrany medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Spojených štátov amerických (tlač 879) podľa § 88 ods. 4 zákona o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov, A.2. konzultovanie s verejnosťou o vhodnosti existencie dohody s USA o spolupráci v oblasti obrany, a to s cieľom zapojenia občanov, od ktorých pochádza verejná moc, do tvorby obrannej reality, B. žiada B.1. prezidentku Slovenskej republiky podať návrh na začatie konania o súlade Dohody o spolupráci v oblasti obrany medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Spojených štátov amerických na Ústavný súd Slovenskej republiky podľa článku 125a odseku 2 Ústavy Slovenskej republiky, B.2. predsedu Národnej rady Slovenskej republiky predložiť návrh formy, spôsobu a organizácie konzultovania s verejnosťou o vhodnosti existencie dohody s USA o spolupráci v oblasti obrany, podľa bodu A.2. tohto uznesenia, do: 25. februára 2022 B.3. generálneho prokurátora Slovenskej republiky preveriť zákonnosť Dohody o spolupráci v oblasti obrany medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Spojených štátov amerických.“ Odôvodnenie: Skupina poslancov Národnej rady Slovenskej republiky predkladá pozmeňujúci a doplňujúci návrh k návrhu uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky k návrhu uznesenia na vyslovenie súhlasu Národnej rady Slovenskej republiky s Dohodou o spolupráci v oblasti obrany medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Spojených štátov amerických (tlač 879). Návrh na uzavretie Dohody o spolupráci v oblasti obrany medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Spojených štátov amerických bol na rokovanie vlády predložený so zásadnými pripomienkami Generálnej prokuratúry Slovenskej republiky , a to relevantnými výhradami nasledovného typu: „Predložené znenie nerešpektuje čl. 1 ods. 1, čl. 2 ods. 1 a 2, čl. 3 ods. 1 a čl. 7 Ústavy SR, pretože podľa Ústavy SR je Slovenská republika zvrchovaným, demokratickým a právnym štátom, ktorého územie je jednotné a nedeliteľné, v ktorom štátna moc pochádza od občanov a štátne orgány môžu konať iba na základe ústavy, v jej medziach a v rozsahu a spôsobom, ktorý ustanoví zákon.“ „Na strane druhej však niet pochýb o tom, že tento návrh Dohody musí byť bezpodmienečne v súlade s ústavnými rámcami a verejným záujmom oboch zmluvných strán Dohody, v danom prípade nielen Spojených štátov amerických (ďalej aj „USA“) ale aj s Ústavou Slovenskej republiky (ďalej len „Ústava SR“) a so záujmami štátu – Slovenskej republiky v rámci európskeho priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, upravených Chartou Európskej únie a Zmluvou o Európskej únii. Návrh bilaterálnej Dohody je zároveň potrebné vnímať aj s perspektívou, že ide o akt spolupráce v oblasti obrany nielen počas jedného volebného obdobia a jednej (aktuálnej) vlády, ale ide o spoluprácu v podstatne širšom časovom období, nakoľko sa týka obdobia najmenej 11-tich rokov (10 rokov počiatočnej platnosti návrhu Dohody, následne plynie 1-ročná výpovedná lehota) s dopadom prierezovo na celú spoločnosť Slovenskej republiky. Obdobie platnosti zmluvy tak „zasiahne“ vládnutie ďalších minimálne troch budúcich vlád Slovenskej republiky.“ „Dohoda má plne rešpektovať Ústavu SR a iné slovenské zákony. Návrh na uzavretie Dohody o spolupráci v oblasti obrany medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Spojených štátov amerických z pohľadu Slovenskej republiky vybočuje z právneho rámca stanoveného „acquis NATO“, nakoľko mimo jeho rámca upravuje rôzne situácie, za ktorých sa navrhuje, aby sa Slovenská republika vzdala oprávnení na výkon svojej suverénnej štátnej moci na vlastnom (zvrchovanom) území. Generálna prokuratúra preto z dôvodu, že návrh Dohody presahuje do práv garantovaných Ústavou SR, k materiálu v medzirezortnom pripomienkovom konaní zaujíma negatívne stanovisko a navrhuje jeho odmietnutie ako celku .“ „Niet pochýb o tom, že NATO predstavuje pre Slovenskú republiku najvyššiu medzinárodnú záruku obrany a nástroj napĺňania jej bezpečnostných záujmov. Napriek uvedenému, návrh na uzavretie predmetnej Dohody sa javí byť v absolútnom rozpore s bezpečnostnou politikou a bezpečnostnou stratégiou Slovenskej republiky. Návrh na uzavretie predmetnej bilaterálnej Dohody je jednostranný, asymetrický, výrazne zvýhodňujúci americkú stranu. Predkladateľ sa nezaoberá, ani nevysvetľuje, prečo americká strana by podľa návrhu mala mať jednostranné, výrazné výhodnejšie postavenie v neprospech občanov Slovenskej republiky, a to aj výhodnejšie ako s naším najbližším susedom – Českou republikou, ...“ „Predmetný návrh Dohody v jej aktuálnom znení by mohol výrazným spôsobom obmedziť suverenitu Slovenskej republiky, nakoľko návrh Dohody je v kľúčových otázkach partnerstva nevyvážený, vágny a eufemickými vyjadreniami umožňuje zásah do práv chránených Ústavou SR.“ „Predmetom dohody by mala byť presnejšia špecifikácia druhu zbraní, ich typové označenie s dôrazom na to, či ide o konvenčné zbrane, jadrové zbrane a pod., prípadne tiež exaktné vylúčenie vybraných typov vojenského materiálu a zbraní podľa platných medzinárodných zmlúv (napr. chemické, biologické zbrane, kazetové bomby atď.) ...“ Predkladatelia ani vláda sa nevysporiadala so zásadnými pripomienkami a rozporuplný návrh predložila na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky. Postup zvolený rezortmi obrany a zahraničných vecí a európskych záležitostí pri dojednaní obsahu dohody, pripomienkovom konaní a schvaľovacom procese ešte viac zvýšil existujúce spoločenské napätie. Najväčšie obavy vyvoláva obmedzenie suverenity, možnosť umiestnenia jadrových zbraní na území Slovenskej republiky, zriaďovanie vojenských základní a využívanie vojenských letísk. Skupina bývalých politikov a iných verejne známych osôb zaslala verejnú výzvu prezidentke  Zuzane Čaputovej v ktorej požadujú, aby využila svoju právomoc a predložila Ústavnému súdu SR návrh na posúdenie, či je medzinárodná dohoda o obrannej spolupráci medzi SR s USA v súlade s Ústavou SR. Výzvu podpísali aj bývalý predseda vlády SR Ján Čarnogurský, bývalý minister vnútra Vladimír Palko, bývalá ministerka financií Brigita Schmögnerová, bývalý sudca ústavného súdu Ján Drgonec atď. Napríklad podľa vyjadrení známeho ústavného právnika a autora niekoľkých vydaní komentára k Ústave Slovenskej republiky Jána Drgonca: „Tá zmluva nastoľuje viaceré hrozby a vyvoláva ohrozenie Slovenskej republiky.“ „Američania dostávajú z tej zmluvy voľnú možnosť dovážať k nám akúkoľvek zbrojnú technológiu a vyvážať túto od nás.“ „Článok 4 odsek 1 návrhu dohody hovorí o rozmiestňovaní obranných zariadení. V terminológii NATO obranné zariadenie zahŕňa aj rakety krátkeho doletu a raketa stredného doletu.“ „Ja by som dokonca povedal, že zmyslom tej dohody je vytvoriť príležitosť pre rozmiestnenie amerických jadrových zbraní na našom území.“ „Národná rada Slovenskej republiky má právomoc rozhodnúť, že nejaký medzinárodný dohovor má prednosť pred zákonmi Slovenskej republiky. Lenže v tomto prípade nepôjde o rozhodnutie národnej rady o prednosti medzinárodnej dohody pred zákonmi. Tu národná rada dá súhlas, s tým že prednosť pred zákonmi Slovenskej republiky budú mať zákony a predpisy USA. Národná rada nemá právomoc rozhodnúť o takejto záležitosti. Čiže môže na to pristúpiť len za predpokladu, že poruší Ústavu Slovenskej republiky, že zneužije právomoc národnej rady, ktorú vymedzuje Ústava Slovenskej republiky. Čiže my sa tu okrem iného rútime priamo do toho, že rozhodnutím vlastného štátneho orgánu porušíme vlastnú ústavu, aby sme poslušne prikývli na to, čo nám dali na schválenie.“ „Celý ten problém by sa mal riešiť tak, že Ústavný súd Slovenskej republiky dostane návrh aby rozhodol, či tá medzinárodná zmluva je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky alebo nie.“ Aj podľa názoru podpredsedu vlády a ministra hospodárstva Richarda Sulíka by obrannú dohodu mal posúdiť ústavný súd. Proti uzatvoreniu dohody o spolupráci v oblasti obrany sa uskutočnilo viacero protestných zhromaždení. Primátori stredoslovenských miest nie sú spokojní s odpoveďou rezortu obrany na ich list ohľadom dopadov uzatvorenia dohody na región. Súčasne prebieha zhromažďovanie podpisov pod petíciu v predmetnej veci. Podľa prieskumu zverejneného deň pred podpisom dohody viac ako polovica opýtaných (54 %) deklaruje, že Slovensko by nemalo uzatvoriť s USA dohodu o spolupráci v obrannej oblasti. Viac ako 64 % obyvateľov by prekážala prítomnosť vojsk USA na území Slovenskej republiky. Skupina poslancov Národnej rady Slovenskej republiky považuje za plne opodstatnené minimálne odloženie rokovania o návrhu na vyslovenie súhlasu Národnej rady Slovenskej republiky s Dohodou o spolupráci v oblasti obrany medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Spojených štátov amerických (tlač 879). O tak závažnej a citlivej otázke by nemali rozhodnúť volení zástupcovia občanov proti vôli nositeľa verejnej moci . V konkrétnej spoločensko-politickej situácii je v hre dôvera občanov v systém demokracie , so všetkými možnými následkami. Navrhuje sa, aby Národná rada Slovenskej republiky schválila konzultovanie s verejnosťou o vhodnosti existencie dohody s USA o spolupráci v oblasti obrany , a to s cieľom zapojenia občanov, od ktorých pochádza verejná moc, do tvorby obrannej reality. V uvedenej súvislosti je opodstatnené odkázať aj na teoretické zdroje ústavného práva: Marián Giba uvádza: „Reprezentatívne orgány taktiež nerozhodujú namiesto ľudu, ale sprostredkúvajú jeho vôľu“. A ďalej odkazuje na Bröstla – v reprezentatívnej demokracii platí prezumpcia, že „ľud je prostredníctvom svojich orgánov sám činný a prostredníctvom nich aj prítomný.“ (Giba, M. a kolektív: Ústavné právo, Bratislava 2019, s. 135) „Pre potreby interpretácie a aplikácie čl. 1 ods. 1 Ústavy SR nie je významné ako pestro sa vymenuje pojmom „demokracia“ a aké modely organizácie spoločnosti sa s týmto pojmom spájajú v literatúre radu vedných odborov. V zásade možno rozlíšiť demokraciu ako spôsob kreácie verejnej moci a demokraciu ako spôsob uplatňovania verejnej moci. Zredukovaná „pragmatická demokracia“, ktorá ovládla slovenskú politickú prax a celoštátnu realitu, sa spája s demokraciou ako spôsobom kreácie verejnej moci. Pre demokraciu v tomto význame skutočne stačí, ak sa raz za zákonom vymedzené volebné obdobie uskutočnia voľby, v ktorých si občania zvolia priamo volené orgány verejnej moci a na obdobie medzi voľbami „opustia ihrisko“, ponechajú na politické elity, aby si rozdelili posty v ďalších orgánoch štátu, či už pomocou dohôd alebo inými metódami, bez ohľadu na mieru a rozsah ich pochybnosti. Ústava SR však položila právny základ pre demokraciu ako spôsob uplatňovania verejnej moci. Bez pochybností to preukazuje ústavná úprava o uplatňovaní priamej demokracie v referende. Politická prax tým, že presadzuje užšiu koncepciu „pragmatickej demokracie“, sa v skutočnosti vzdialila ústave a nastolila stav, ktorý striktne vzaté nie je v súlade s ústavou.“ (Drgonec, J.: Ústava Slovenskej republiky. Komentár, 3. vydanie, Heuréka 2012, 44 – 45) Téma Dohody o spolupráci v oblasti obrany medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Spojených štátov amerických si vyžiadala zvýšenú účasť na živote slovenskej spoločnosti. V demokratických procesoch existuje celá škála spôsobov zapojenia verejnosti . Medzi formy konzultovania orgánov verejnej moci s verejnosťou patria aj prieskumy verejnej mienky . Až po referendum podľa článku 93 a nasl. Ústavy Slovenskej republiky, prostredníctvom ktorého sa verejnosť aktívne zúčastňuje na rozhodovaní o verejnej politike . Navrhuje sa, aby Národná rada Slovenskej republiky požiadala prezidentku Slovenskej republiky o podanie návrhu na začatie konania o súlade Dohody o spolupráci v oblasti obrany medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Spojených štátov amerických na Ústavný súd Slovenskej republiky podľa článku 125a odseku 2 Ústavy Slovenskej republiky. Len niekoľko vyššie vybraných citátov z rozsiahlych zásadných pripomienok Generálnej prokuratúry Slovenskej republiky, obsahuje celý arzenál pochybností, či je návrh dohody v súlade s ústavou. V uvedenom kontexte verejné vyhlásenie prezidentky, podľa ktorého oslovila širokú škálu odborníkov a „žiaden rozpor s ústavou sme tam neidentifikovali“ , považujú predkladatelia pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu za vedomú zradu záujmov Slovenskej republiky a jej občanov. Navrhuje sa požiadať predsedu Národnej rady Slovenskej republiky, aby do 25. februára 2022 predložil návrh formy, spôsobu a organizácie konzultovania s verejnosťou o vhodnosti existencie dohody s USA o spolupráci v oblasti obrany. Rovnako sa navrhuje požiadať generálneho prokurátora Slovenskej republiky o preverenie zákonnosti predmetnej dohody . 152