Viskupič, Jozef, poslanec NR SR (2015-09-23):
Ďakujem, pán predsedajúci. Vážený pán minister, vážený pán spravodajca, kolegyne, kolegovia, dovoľte mi pár poznámok k zamýšľanej transpozícii v prvom čítaní, a teda k predloženému návrhu zákona. Chcel by som povedať a tiež mi nedá, moja predrečníčka označila to, že ešte aj o tom, keď sme sa bavili o hnojivách, tu bolo viac ľudí, ja by som chcel viac pochváliť, lebo ja mám pocit, že je tu takmer celý kultúrny výbor, dokonca aj exčlenovia z minulého volebného obdobia z kultúrneho výboru, takže sa dostávame možno do debaty, ktorú často označuje pán podpredseda Číž za veľmi prepotrebnú a nazýva ju tzv. odborná, čiže... Aj vítam ďalšieho člena kultúrneho výboru. A teraz k predmetnému návrhu zákona. Keďže sa odvoláva v dôvodovej správe vo viacerých ustanoveniach k tomu, že sa jedná o transpozíciu a možno aj parlamentná prax má nejakú v sebe skrytú symboliku a nejaký „timing“, tak tento zákon o navrátení nezákonne vyvezených kultúrnych predmetov má pod príbehom, ktorý rozprávala moja predrečníčka ohľadom príbehu Berniniho sochy viac ako symbolickú rovinu, a preto sa chcem opýtať, pán minister, prečo smernicu z mája 2014 transponujeme až teraz, či takmer 1,5-ročné obdobie sa nedalo využiť tak, že sme mohli nebyť v transpozičnom, dám to do úvodzoviek, v „transpozičnom deficite“, ale transponovať túto smernicu omnoho skôr. Druhá otázka, ktorú uvádzate priamo aj v dôvodovej správe a hovorí o úprave niektorých ďalších súvisiacich právnych predpisov, a to je hlavne, ma zaujíma, úprava zákona č. 49/2002 Z. z. o ochrane pamiatkového fondu v znení neskorších predpisov, kde sa upravuje tým, že sa vypúšťa ustanovenie o tzv. návratovom konaní. Ak by sa dalo v záverečnom slove, budem to musieť potom následne dohľadať, že akým spôsobom prebehla úprava, lebo tak ako som čítal priamo znenie zákona, ako je uvedené ďalej, zameriavame sa na či už predmety kultúrnej hodnoty, alebo kultúrne predmety, ako definuje priamo zákon, na pôsobnosť Európskej únie, čiže na územia iných členských štátov, alebo či už teda boli predmety z iného územia vyvezené na naše územie, alebo z nášho územia na iné územia, teda územia iného členského štátu. Čiže do akej miery sa návratové konanie týka tretích strán, či sa sprísňuje teda nečlenom Európskej únie, tým mám na mysli tretie strany, či to sprísnenie, ako je ohlasované priamo v dôvodovej správe, sa týka iba prostredia Európskej únie, alebo tá úprava zaznamená vlastne, ja som ju teda nenašiel, aj parametre pre štáty, ktoré nie sú členskými štátmi Európskej únie. Tretia otázka, resp. konštatovanie. Tým, že sa precizuje alebo zavádzajú pojmy o predmetoch kultúrneho, predmetoch kultúrnej hodnoty a kultúrnych predmetov, zároveň sa definuje dosť široko to, ktoré predmety patria do národného kultúrneho dedičstva, sú vymenované tzv. archeologické, dokonca knižnice dosť široko, tak táto smernica, alebo knižničné teda pamiatky, táto smernica sa pre pôsobnosť členských štátov Európskej únie, samozrejme, dá iba privítať a podporiť. Zároveň je veľmi dobré, že smernica prináša tzv. predĺženie tých lehôt, ktoré z môjho pohľadu v návratovom konaní alebo možnom návratovom konaní rozširujú či už časové hľadisko, alebo aj tzv. hodnotu tých diel, takže možno, a chcem tomu veriť, že rozväzujeme ruky, ak by sme chceli naozaj kultúrne dedičstvo chrániť a bolo by nezákonne vyvezené. Čiže moje dve základné otázky, ja by som ich len zhrnul, sú, prečo sa k transpozícii pristúpilo až teraz, v septembri 2015, keď smernica bola schválená, myslím, že 15. mája 2014, a či je to teda bežný proces a nemohli sme možno aj z prípadov, ktoré vyplynuli z posledného obdobia, niečomu predchádzať. Druhá otázka je, či návratové konanie a jeho sprísnenie sa bude týkať iba územia členských štátov, alebo sa úprava zákona č. 49/2002 Z. z. aj voči iným, tzv. tretím stranám alebo nečlenským štátom Európskej únie. Na záver chcem dodať, že transpozíciu aj z hľadiska toho, že sa zavádza informačný systém alebo databáza, ktorá by mohla prispieť k vyššej informovanosti, výmeny, možno lepšej dohľadateľnosti, ja ju vítam, že ju do nášho právneho systému zapracujeme, akurát ma trošička, to poviem na margo, vyrušila poznámka, že nevieme presne odhadnúť náklady s týmto spôsobené, myslím, že to bude hlavne súvisieť s budovaním toho informačného systému, keby sa možno dalo odhadnúť aspoň rádovo, čo nás to teda ako Slovenskú republiku bude stáť. Ďakujem za pozornosť a teším sa na odpovede.