Šefčovič, Maroš, podpredseda Európskej komisie pre medziinštitucionálne vzťahy a administratívu (2011-03-29):
Čiže je tu určite otázka takého toho nového naratívu, akým spôsobom priblížiť to, čo sa deje v rámci Európskej únie pre občanov dneška, ako ho priblížiť novej mladej generácii, ktorá už vyrastala so všetkými týmito výdobytkami, ktoré ešte aj pre mnohých z nás, ktorí sme vyrastali za železnou oponou, sú stále nové. Sem-tam tak spomínam, že vzhľadom na novú politickú generáciu, ktorú v Európskej únii máme, ja už som príliš starý nato, aby som sa mohol stať premiérom, lebo keď sa pozriem na vek britského premiéra či holandského premiéra, tak vidíme, že aj oni majú k Európskej únii už tento nový prístup, od ktorej očakávajú už nové vízie, nové prístupy a nové ciele do budúcna a to všetko, čo bolo dosiahnuté, sa akosi automaticky berie za dané, za to, čo tu s nami je, ako sa v angličtine hovorí: „It is taken for granted.“ Čiže myslím si, že je potrebné sa prispôsobovať a pripomínať, čo Európska únia pre Európu urobila, a zároveň hľadať nové spôsoby, ako komunikovať to nové, progresívne, čo Európska únia môže v tejto súčasnej situácii európskym občanom priniesť. No a posledná otázka, ktorú ešte, myslím, že ešte nie, ktorú spomínal pán Dostál ohľadom, akým spôsobom zapojiť národné parlamenty viac do celého legislatívneho procesu Európskej únie. Musím povedať, že každý parlament to má riešené iným spôsobom. To znamená, škandinávske parlamenty sú parlamenty, kde musím povedať, že pozície jednotlivých výborov sú mimoriadne dôležité, mimoriadne silné. Stanoviská, s ktorými jednotlivé parlamentné výbory zaväzujú svojich ministrov, akým spôsobom majú postupovať na jednotlivých ministerských radách, sú brané veľmi vážne a častokrát majú ministri minimálny negociačný priestor na to, akým spôsobom okolo toho stola rokovať. Niekedy to je pre nich výhodou. Častokrát je to pre nich aj nevýhodou, že majú veľmi presný, veľmi úzko definovaný mandát a, by som povedal, že kvalita týchto mandátov pre jednotlivých ministrov do veľkej miery závisí od toho, akým spôsobom majú vybudovaný ten expertný potenciál, to expertné zázemie, ktoré výbory pre svoju činnosť potrebujú. Napríklad český Senát má, myslím, okolo desať expertov, ktorí sa európskej problematike venujú dennodenne. Študujú každý legislatívny návrh. Myslím, dánsky parlament, tam sa to pohybuje v niekoľkých desiatkach, takže záleží aj na tom, do akej miery chcú jednotlivé výbory vydávať presné inštrukcie svojim ministrom a akým spôsobom sú schopné ich expertne pokryť, vypracovať a rozanalyzovať tie legislatívne návrhy, ktoré z Bruselu dostávajú. Čiže myslím si, taká spolupráca s ministrami, spolupráca so stálym zastúpením v Bruseli, ktoré vlastne garantuje to, že slovenskí experti sú prítomní pri všetkých tých prípravných rokovaniach okolo novej legislatívy, je ten spôsob, ako do väčšej miery zahrnúť aktivity Národnej rady do legislatívneho procesu v rámci Európskej únie. A to ide ešte nad rámec toho nového mechanizmu, ktorý som spomínal, kde každý parlament má právo vyjadriť sa k otázke subsidiarity, k otázke proporcionality a k otázke vhodnosti toho právneho nástroja, ktorý Európska komisia odporúča. Čiže to si myslím, že by boli najlepšie nástroje, akým spôsobom zapojiť Národnú radu hlbšie do tohto legislatívneho procesu. Akým spôsobom by mal fungovať Európsky stabilizačný mechanizmus? Otázka pána Buriana. V podstate tu sa dosiahla dohoda, že – keď to veľmi zjednoduším – do veľkej miery ten Európsky stabilizačný mechanizmus bude mať črty Medzinárodného menového fondu. To znamená, že pôjde o organizáciu, ktorá bude vytvorená medzivládnou dohodou, ktorá bude mať sídlo v Luxemburgu, ktorá bude mať mnohé postupy prebrané z Medzinárodného menového fondu a kde, ako som spomínal, po roku 2013 bude vytvorený aj právny základ na to, aby sa v prípade dlhopisovej krízy na tom jednoznačne súkromný sektor podieľal. A to aj kvôli tomu, že v prípade, že Európsky stabilizačný mechanizmus a Medzinárodný menový fond prispeje týmto krajinám k ozdraveniu nejakými pôžičkami, tá pomoc alebo tie pohľadávky, ktoré bude mať Európsky stabilizačný mechanizmus a Medzinárodný menový fond, budú mať prednostný status. Čiže keď sa pozrieme do histórie, Medzinárodný menový fond na krízach nikdy neprerobil. Vždy bol skôr ziskový, lebo každá jedna pôžička, ktorá sa bude týmto krajinám v kríze poskytovať, bude musieť zohľadniť náklady, ktoré na túto pôžičku Európsky stabilizačný mechanizmus vynaložil, plus tam bude penalizačná prirážka 200 bázických bodov pre dlhopisy, ktoré nebudú splatné dlhšie ako tri roky a ďalších 100 bázických bodov na tie dlhopisy, ktoré by sa mali splácať dlhšie ako tri roky. V prípade, že by dochádzalo k určitej platovej neschopnosti, bude to práve Európsky stabilizačný mechanizmus a bude to práve Medzinárodný menový fond, ktorý bude mať možnosť rozhodnúť, akým spôsobom si svoje pohľadávky uplatní, akým spôsobom mu budú svoje pohľadávky zrealizované a až potom sa bude uvažovať o tom, akým spôsobom budú uplatnené pohľadávky zo súkromného sektora. Takže myslím si, že ide o veľmi prísny postup, ktorého odstrašujúca sila bude, verím tomu, taká, že krajiny budú omnoho zodpovednejšie hospodáriť so svojimi financiami a bude to skutočne ako nástroj poslednej záchrany, ktorý sa určite nebude využívať bežne. Jednak kvôli tomu efektu, ktorý má zverejnenie takejto informácie, ale aj kvôli tej prísnosti tých podmienok, s akou Európsky stabilizačný mechanizmus a Medzinárodný menový fond bude k riešeniu týchto kríz pristupovať. Pán poslanec Bublavý, ohľadom projektov a akým spôsobom sa dá zrýchliť celý proces ich čerpania. Samozrejme, tu treba hľadať odpovede na dvoch úrovniach. Jednak na národnej a jednak na európskej. My, samozrejme, si veľmi dobre uvedomujeme, že takým hlavným heslom aj do budúcna, keď budeme diskutovať o tejto viacročnej finančnej perspektíve, tak hlavným heslom musí byť zjednodušenie – simplifikácia. Častokrát je používanie európskych prostriedkov mimoriadne komplikované a ten hlavný dôvod je, že tie finančné nariadenia, na základe ktorých sa tieto prostriedky čerpajú, boli nadraftované v čase, keď sa Komisia spamätávala z demisie Santerovej komisie, kde tie kontrolné mechanizmy boli nastavené tak prísne, že častokrát dochádza ku kontrole, opätovnej kontrole, ďalšej kontrole a následnému auditu. Čiže, samozrejme, mimoriadne prehnané, a preto hľadáme spôsoby, ako zjednodušiť celý tento proces určitými paušálnymi náhradami, určitými zjednodušenými postupmi, ktoré skutočne budú prispôsobovať úroveň kontroly úrovni vyplatených peňazí, aby naozaj dochádzalo k zjednodušeniu a k zrýchleniu týchto postupov. A, samozrejme, bude veľmi dôležité, aby sa toto úsilie zo strany Európskej komisie premietlo aj do spôsobu, ako sa zjednodušene nastavia tie procedúry na národnej úrovni. Posledné dve otázky, pán Somogyi, ohľadom cezhraničnej spolupráce. Samozrejme, v rámci Európskej únie je veľký záujem na tom, aby sa tie prostriedky, ktoré sa môžu využívať na rozvoj regiónov, ale aj na cezhraničnú spoluprácu, využívali maximálne, lebo častokrát prinášajú synergický efekt. To je, by som povedal, jeden z dôvodov, prečo sa vlastne pristúpilo k týmto makrostratégiám, ako je Dunajská stratégia, ako je Baltická stratégia a, samozrejme, akékoľvek prostriedky a projekty, ktoré jednak pomáhajú aj tomu dobrosusedskému spolunažívaniu, ale aj celkovému rozvoju cezhraničného regiónu, sú vždy vítané a Európska komisia ich určite bude podporovať. A posledná otázka pána Muňka ohľadom dôchodkových reforiem, ja si myslím, že je úplne evidentné a bolo to veľmi jednoznačne pomenované vo všetkých tých analytických dokumentoch, ktoré boli prezentované Európskou komisiou v tomto období, že dôchodková reforma v rámci Európskej únie je nevyhnutná. Musíme nájsť spôsob, ako zohľadniť demografický vývoj v Európskej únii s tými mechanizmami, ktoré máme na zabezpečenie dôchodcov v Európe v platnosti, a určite je potrebné hľadať udržateľné riešenia pre dôchodkové systémy v budúcnosti. Samozrejme, že názory a skúsenosti na túto tému sú rôzne, a preto na jeseň tohto roku Európska komisia vyjde s takzvanou Bielou knihou o dôchodkovom zabezpečení, ktorá odštartuje verejnú diskusiu, ktorá by mala vyústiť do návrhu spoločných postupov a výmene takých najlepších skúseností, ako sa vysporiadať s týmito nárokmi, ktoré dôchodkové systémy na verejné financie prinášajú. Pán predseda, veľmi pekne ďakujem. (Potlesk.)