Andrassy, Ľubomír, predseda Najvyššieho kontrolného úradu SR (2022-11-30):
Vážený pán podpredseda Národnej rady, vážený pán predsedajúci, vážený pán minister, vážené panie poslankyne a páni poslanci, v súlade so zákonom vám predkladám stanovisko Najvyššieho kontrolného úradu k predkladanému štátnemu rozpočtu, a v tomto stanovisku náš úrad vyjadruje názor na návrh zákona roka a taktiež v ňom formulujeme určité riziká, ale aj pozitívne hodnotíme tie kroky, ktoré podniká vláda Slovenskej republiky v súvislosti s krízami, ktorými dnes čelí nielen Slovenská republika, ale minimálne celé európske spoločenstvo. Hneď v úvode chcem konštatovať, že predložený návrh rozpočtu spĺňa zákonom predpísané pravidlá o tvorbe rozpočtu, a teda tento návrh zákona mohol byť predložený na prerokovanie poslancom Národnej rady. Slabinu v tomto rozpočte však evidujeme v tom, že tento návrh rozpočtu ešte neobsahuje výdavkové limity rozpočtu verejnej správy nielen pre rok ´23, alebo aj pre obdobie rokov ´23 až ´25, ktoré sú dôležitou podmienkou aj preto, aby sme mohli čerpať finančné prostriedky z plánu obnovy a odolnosti. Chceme na tento fakt upozorniť aj vás poslancov, ale nie je to len jeden z faktov, ktoré môžu byť rizikom pre čerpanie európskych finančných prostriedkov, lebo výrazne plán obnovy a odolnosti môže ohroziť odloženie reformy súdnej, súdnej reformy alebo aj pribrzdenie reformy v oblasti zdravotníctva. Predložený návrh štátneho rozpočtu odráža zložitosť posledného obdobia u nás doma, ale aj v Európe. Stále častejšie je potrebné na krízové situácie reagovať kompenzačnými opatreniami či nepredvídateľnými investíciami na potrebu, na podporu spotreby i ekonomického rastu. Takáto reakcia je spoločná pre všetky krajiny Európskej únie. Líšia sa však spôsobmi a rozsahom týchto kompenzácií. Dovoľte, aby som konštatoval, že predložený návrh rozpočtu má ambíciu riešiť dôsledky krízy, inflácie a zároveň má aj ambíciu podporovať ekonomický rast, čo z pohľadu Najvyššieho kontrolného úradu hodnotíme pozitívne. Dlh verejnej správy v budúcom roku by sa mal dostať na úroveň 57,8 % HDP. V tejto súvislosti kontrolný úrad upozorňuje vás poslancov na fakt, že doteraz nebola zrealizovaná daňovo-odvodová reforma, ktorá je súčasťou programového vyhlásenia vlády. Vyšším zdanením spotreby alebo majetku, tak ako tu už hovoril pán minister, by bolo možné navýšiť príjmovú stránku rozpočtu. Na zníženie deficitu sa podľa nášho názoru nevyužili aj všetky tie možnosti, ktoré by mohli byť použité pri vytváraní nových mimoriadnych daňových opatrení, ako je napríklad zdanenie nadmerných ziskov energetických spoločností a príkladov v rámci Európy máme viac. Najlepšie možno sa pozrieť aj do susednej Českej republiky. Vyššie uvedené číslo, teda dlh verejnej správy na úrovni 57,8 % HDP, bude vykazovať a bude považovaný za jeden z najvyšších v rámci deficitov verejných financií v rámci Európskej únie. NKÚ tento fakt sám o sebe však nehodnotí kriticky. V prvom rade je to výsledok faktorov, na ktoré má naša krajina veľmi malý vplyv, ale čo je úplne podstatné, je dôležité, aby sme cez tento rozpočet podporili ekonomický rast a podporili sme nielen podnikateľské subjekty, ale aj samotných občanov v ťažkom roku a rok 2023 taký určite bude. Vážení prítomní, už niekoľko rokov v našich stanoviskách poukazujeme na nedostatočné uplatňovanie programového rozpočtovania. Krízové obdobie viac ako inokedy vyžaduje také prístupy k tomu dôležitému nástroju fiškálnej politiky, ktoré sú orientované na merateľné ukazovatele nielen z krátkodobého, ale aj strednodobého a dlhodobého hľadiska. Väčšina ukazovateľov dnes v rámci rozpočtu v rámci rozpočtových kapitol ministerstiev nie je výsledkom adekvátnej odbornej diskusie, diskusie so sociálnymi partnermi pri tvorbe strategických alebo legislatívnych dokumentov. Príkladmi takýchto programov sú kapitoly zdravotníctva, vzdelávania, výskumu, ale aj územnej samosprávy. Výraznou slabinou štátnej správy je rezortizmus a tento stav potvrdzuje i návrh rozpočtu verejnej správy. Dnešný svet je však tak komplikovaný a vzájomne prepojený, že problémy jedného rezortu nemôžeme riešiť len cez jednu kapitolu. Príklady vieme nachádzať nielen v problémoch environmentálnych záťaží, ale aj pri riešení výrazných infraštrukturálnych dopravných projektov. NKÚ preto dlhodobo odporúča aj vám poslancom Národnej rady, aby ste presadzovali to, aby rozpočet obsahoval viac medzirezortných programov ako sólo programov, ktoré sú ukotvené a v pôsobnosti len jedného ministerstva. Myslíme si, že toto je cesta k lepšiemu a efektívnejšiemu využívaniu verejných prostriedkov. Predložený, pánom ministrom predložený návrh rozpočtu verejnej správy plánuje použiť 58,5 miliardy eur na výdavky, ktoré majú medziročný nárast o 8,1 miliardy eur. Hlavným dôvodom tohto navýšenia je riešenie otázok spojených s energetickou krízou, na ktorú vláda plánuje vynaložiť bezmála 3,4 miliardy eur. Pozitívne vnímame tie časti výdavkovej časti rozpočtu, ktoré súvisia s valorizáciou starobných dôchodkov, ktoré súvisia so zvyšovaním platov zamestnancov štátnej a verejnej správy, a chcem podotknúť, že v budúcom roku je naplánované historicky najvyššie čerpanie výdavkov na podporu rodiny, a to až vo výške 1,7 miliardy eur. Riziká z hľadiska jednotlivých programov vidíme napríklad v oblasti zdravotníctva. Dnes sa veľmi diskutuje o tom, ako vieme lepšie ohodnotiť lekárov, ako vieme lepšie nasmerovať peniaze do zariadení ústavnej zdravotnej starostlivosti, avšak v rámci nášho stanoviska my upriamujeme vašu pozornosť do ambulantného sektora, ktorý zahŕňa všeobecných lekárov, pediatrov či špecialistov, ktorí sú z pohľadu občana vnímaní ako kľúčový prvok pre poskytovanie kvalitnej a dostupnej zdravotnej starostlivosti. To, ako je zatiaľ rozpočtovaný, to, ako sú zatiaľ rozpočtované prostriedky do tejto oblasti prostredníctvom ministerstva zdravotníctva, vnímame ako rizikový fakt pre budúcoročný rozpočet. Nie sú dostatočné z nášho hľadiska naplánované výdaje na podporu vedy a výskumu. Pozitívne konštatujeme zvýšenie a dodržanie prísľubu vlády, čo sa týka zvyšovania platov pedagogických a odborných zamestnancov, avšak vysoká miera inflácie a rast miezd v národnom hospodárstve môže v konečnom dôsledku viesť k tomu, že reálne príjmy pedagogických aj nepedagogických zamestnancov budú v porovnaní s predchádzajúcim rokom nižšie. Na záver, dámy a páni, dovoľte, aby som sa dotkol aj rozpočtových vzťahov medzi samosprávou a štátom. Na túto problematiku poukazujeme na základe výsledkov našich kontrolných činností už dlhodobo a najmä financovanie nielen originálnych, ale aj prenesených kompetencií je z nášho hľadiska nedostatočné. Za podstatný nedostatok považujeme fakt, že štát dlhodobo nemá vytvorené mechanizmy na to, aby vedel jasne povedať, aký objem finančných prostriedkov predstavujú náklady na zabezpečenie nielen originálneho, ale aj preneseného výkonu štátnej správy na obce a mestá. Absenciu pravidelnej indexácie dotácií na tento výkon v prostredí rastúcej inflácie a taktiež rastu priemerných miezd považujeme za riziko, s ktorým sa budú musieť samosprávy v budúcom roku veľmi aktívne vysporiadať. Posledná moja poznámka súvisí s tým, že podľa metodiky ESA 2010 budúci rok samosprávy a vyššie územné celky dostanú o bezmála 600 miliónov eur menej, ako to bolo v tomto roku. Tento schodok v rámci územnej samosprávy je najvyšší za ostatných trinásť rokov a tento schodok sa môže prejaviť nielen v neschopnosti samospráv poskytnúť kvalitné služby v prenesenom, ale aj v originálnom výkone. To je ale výzva pre vládu, to je výzva pre parlament, aby sa naštartovali kroky nevyhnutné pre ďalšiu reformu na úrovni miestnej a regionálnej samosprávy. Vážený pán podpredseda, vážené panie poslankyne, páni poslanci, stanovisko, ktoré vám predkladáme, obsahuje naše pohľady, naše názory, ktoré vychádzajú z našej kontrolnej činnosti. Z hľadiska toho kľúčového konštatovania, ktoré som mal povedať z tohto miesta, je, že tento návrh rozpočtu pre budúci rok s vyhliadkou na roky ´23 až ´25 bol zostavený v súlade so zákonom o rozpočtových pravidlách a z nášho hľadiska sú splnené všetky podmienky preto, aby ste o tomto zákone hlasovali a svojim hlasovaním rozhodli o jeho schválení alebo neschválení. Veľmi pekne vám ďakujem za pozornosť. Pekný deň želám.