J. Ďuračka, poslanec: (2007-11-28):
Dámy a páni, hlavnými fiškálnymi cieľmi v nasledujúcom trojročnom období je zníženie deficitu verejných financií vrátane nákladov dôchodkovej reformy pod 3 % hrubého domáceho produktu v roku 2007 a splniť tam kritérium pre vstup do eurozóny. A druhým základným cieľom je do roku 2010 znížiť cyklicky upravený deficit verejnej správy, samozrejme, očistený o jednorazové efekty, na úroveň 0,8 % z hrubého domáceho produktu. Návrh rozpočtu verejnej správy so schodkami rozpočtovaný na úrovni 2,3 % vrátane vplyvu zavedenia kapitalizačného piliera starobného dôchodkového poistenia na úrovni zhruba 1,2 % v roku 2008, v roku 2009 na úrovni 1,8 % a v roku 2010 na úrovni 0,8 % hrubého domáceho produktu plní uvedené fiškálne ciele spomenuté v programovom vyhlásení vlády a ciele vyplývajúce z Konvergenčného programu Slovenska. Splnením druhého strednodobého cieľa v oblasti deficitu verejných financií v roku 2010 a prijatím niektorých ďalších opatrení v správnom čase, najmä v dôchodkovom systéme, bude na Slovensku prvýkrát od jeho vzniku zabezpečená dlhodobá udržateľnosť verejných financií. Očakávaný nepriaznivý demografický vývoj núti zodpovedné vlády myslieť na tých vo fiškálnej politike ďaleko dopredu. Priaznivý vývoj verejných financií dnes nemusí znamenať priaznivý vývoj o 30, 50 rokov, keď budú kulminovať náklady starnutia populácie. Túto skutočnosť si vláda plne uvedomuje, a preto konsolidácia verejných financií je ústredným fiškálnym cieľom vlády v strednodobom horizonte, pričom je nutné zabezpečiť, aby konsolidačné ciele neohrozovali zdravý ekonomický rast, aby podporovali efektívny výkon menovej politiky. Návrh rozpočtu, o ktorom teraz rokujeme, je, samozrejme, o tejto zodpovednosti. Fiškálna politika bude teda smerovať k zabezpečeniu dlhodobej udržateľnosti makroekonomickej  stability, podpory ekonomického rastu, ako aj efektívnosti vynakladania verejných zdrojov, k rozvoju ekonomiky a zvyšovaniu životnej úrovne občanov. Slovensko je pripravené na zavedenie eura v roku 2009 napriek skutočnosti, že z pohľadu hospodárenia verejných financií bude pre vstup do eurozóny pre Slovensko kľúčový tento rok. Fiškálna politika a navrhovaný rozpočet jasne deklarujú snahu o konsolidáciu verejných financií nielen v hodnotenom období, ale aj v rokoch po prijatí eura. Nie je to teda len o eure, ale hlavne o makroekonomickej stabilite Slovenska. Vážené dámy a páni, realizáciou navrhovaného rozpočtu zároveň nedôjde k zadlžovaniu budúcich generácií, o čom svedčí aj fakt, že podiel hrubého verejného dlhu na hrubom domácom produkte, ktorý na konci roku 2002 dosahoval 43,3 %, klesne do konca roka 2009 pod úroveň 29,7 %. Je možné konštatovať, že verejné financie znižujú finančné bremeno budúcich generácií. Návrh rozpočtu je postavený na analýzach, prognózach slovenskej ekonomiky, ktoré potvrdzujú, že slovenská ekonomika naďalej zostáva na ceste vysokého, ale udržateľného rastu. V súlade s konsolidačnými zámermi verejných financií zostáva spotreba vlády stále najpomalšie rastúcou zložkou hrubého domáceho produktu. Jej rast by sa mal v nasledujúcich rokoch pohybovať pod úrovňou 3 %. Práve kritikom, ktorí napádajú podiel jednotlivých výdavkových oblastí na hrubom domácom produkte, je nutné pripomenúť, že je nekorektné porovnávať vývoj výdavkov v percentách na hrubom domácom produkte v súčasných makroekonomických podmienkach, keď výrazný rast hrubého domáceho produktu je spôsobený takou štruktúrou zložiek HDP, ktorá negeneruje v rovnakej miere rast príjmov, najmä daňových, čo dokazuje, klesajúci podiel daňových príjmov na hrubom domácom produkte je možné udržať, vysoký rast podielu výdavkov na HDP na jednotlivých oblastiach, pokiaľ chceme pokračovať vo fiškálnej konsolidácii a dodržať revidovaný Pakt stability a rastu a plniť záväzky vyplývajúce z Konvergenčného programu. Zvyšovanie kvality verejných financií sa darí aj napriek tlaku na fiškálnu konsolidáciu a skutočnosti, že Slovensko v rámci 27 krajín Európskej únie dosiahlo v roku 2006 druhý najnižší podiel daní na odvodoch na hrubom domácom produkte, a to vo výške 29,5 %. Najnižší ho malo len Rumunsko. Slovenská republika v období rokov 1995 až 2006 znížila tento ukazovateľ na 10,3 % hrubého domáceho produktu, čo je suverénne najväčšie zníženie spomedzi štátov Európskej únie. Hlavné ciele politiky vlády vychádzajú aj z jej programového vyhlásenia, čo znamená, že kľúčový dôraz sa kladie na sektory zdravotníctva, školstva, poľnohospodárstva. Okrem týchto oblastí sa pozornosť venuje najmä dôchodkovému systému a  zvyšovaniu životnej úrovne v jednotlivých regiónoch Slovenska s cieľom vyrovnávania regionálnych rozdielov. Popri týchto opatreniach sa uskutočňujú zmeny, ktoré by mali prispieť k efektívnejšiemu fungovaniu verejnej správy. Zvyšovanie účinnosti a efektívnosti verejnej správy je zamerané na opatrenia v oblasti mzdových výdavkov a výdavkov na verejné obstarávanie. V priebehu rokov 2006 a 2007 sa v rámci orgánov ústrednej štátnej správy uskutočnili analýzy, ktoré posudzovali efektívnosť pracovníkov vo vzťahu k vykonávaným úlohám s cieľom identifikovať priestor na zníženie ich počtu. Výsledkom je zníženie počtu zamestnancov na centrálnej úrovni približne o 10 %, čím by malo popri zvýšenej efektívnosti dôjsť aj k úspore prostriedkov štátneho rozpočtu vo výške cca 2,5 mld. korún ročne v období rokov 2008 až 2010. Druhou oblasťou sú výdavky na verejné obstarávanie. V tomto smere sa uskutočňujú prvé kroky s cieľom zvýšenia tlaku na efektivitu vynakladania verejných prostriedkov. Vážené dámy a páni, z hľadiska prioritných oblastí vláda pokračuje v sektore školstva vo zvyšovaní úrovne miezd pedagogických pracovníkov v základnom, v strednom školstve s cieľom dosiahnuť úroveň priemernej mzdy v národnom hospodárstve, čo doteraz nebolo. Ďalšou z priorít vlády je aj poľnohospodárstvo, čo sa prejavuje na raste predpokladaných dotácií do tohto sektora. Podľa rozpočtu verejnej správy v rokoch 2008 až 2010 dosiahnu priame platby aj v roku 2008 podobne ako v tomto roku maximálnu možnú úroveň, čo  znamená 80 % priemeru Európskej únie. Významnou oblasťou je vytvorenie podmienok pre rast životnej úrovne v jednotlivých regiónoch Slovenska s cieľom znižovania regionálnych rozdielov. Konkrétne opatrenia sú zamerané na zlepšenie existujúcich podmienok pre príchod zahraničných investorov. V tomto smere sa vláda podujala zefektívniť administratívnu stránku procesu schvaľovania investičných projektov prostredníctvom schválenia schémy regionálnej pomoci pre veľké podniky. Zároveň došlo k navýšeniu prostriedkov štátneho rozpočtu na investičné stimuly v roku 2008 približne o 3 mld. korún. Nemenej významným faktorom z hľadiska regionálneho rozvoja je dopravná infraštruktúra. Cieľom vlády je urýchlenie výstavby diaľnic a rýchlostných ciest so zámerom prepojiť jednotlivé regióny s využitím projektov PPP. Podstatnú úlohu v procese rozvoja regiónov budú zohrávať aj prostriedky z fondov Európskej únie, pričom významná časť celkových prostriedkov je na základe schváleného Národného strategického referenčného rámca zameraná hlavne na túto oblasť. Vážené dámy a páni, budeme hlasovať nielen o tom, aký bude deficit v nasledujúcom roku alebo výdavkový limit tej-ktorej kapitoly štátneho rozpočtu, ale budeme hlasovať aj o smerovaní fiškálnej politiky, o ekonomickom a podnikateľskom prostredí na Slovensku, ale najmä o životnej úrovni občanov a budúcich generácií. Ďakujem za pozornosť.