NaiveNeuron/SloPal huggingface dataset:
Kaník, Ľudovít, poslanec NR SR (2012-10-23):
Ďakujem. Myslím, že najlepšie prirovnanie bolo, že naozaj sa nestaneme ani Švédskom, ani Nemeckom, keď si nastolíme také dane, ako sú vo Švédsku, v Nemecku a iných krajinách. To sa naozaj nestaneme. Staneme sa, naopak, perifériou Európy. A ja nerozumiem jednej veci, že tuto naši kolegovia z ľavice sa dívajú na dane ako na cieľ, keď ich tak počúvam, ale dane nie sú cieľom existencie štátu. Dane sú len prostriedkom, ako zobrať občanom len to najnevyhnutnejšie z ich zárobkov, aby sa zabezpečili služby, ktoré štát potrebuje zabezpečovať. Vy ale neviete hospodáriť, vy neviete riadiť tento štát, a preto za konsolidáciu skrývate žmýkanie. Tá konsolidácia sa stala takým eufemizmom, ale to už nie je konsolidácia vo vašom poňatí, to je jednoducho socialistická žmýkačka. Veď vy tých pracujúcich, o ktorých stále hovoríte, oberáte o prostriedky, ktoré si zarobili! Pán Blaha, táto ľavica, slovenská ľavica, vôbec neháji pracujúcich, po tejto slovenskej ľavici je chudoby a nízkopríjmových len stále viac a viac. A keď sa tu boríme s problémom, že treba znížiť deficit, ako tu bolo povedané. Ale prečo len žmýkaním pracujúcich? Prečo nehľadáte iné možnosti, iné cesty, prečo znižujete konkurencieschopnosť Slovenska, alebo čo iné ponúkate? Veď vy naozaj len beriete ľuďom prostriedky a myslíte si, že týmto zvýšite konkurencieschopnosť Slovenska? Nie. Vy len nie ste schopní riadiť štát, vy len naprávate to, čo prvá Ficova vláda spôsobila, to nadmerné zadlženie, nadmerný deficit a teraz vás to dohnalo. A teraz si s tým neviete jednoducho poradiť, lebo nič iné neviete, len ľuďom brať peniaze.
Kvasnička, Marián, poslanec NR SR (2014-11-09):
Ďakujem veľmi pekne. Ja skôr než k obsahovej, tak k formálnej stránke, pán minister. Hovorili ste, že opozícia sa tu celý čas správa, ako keby mala zapchaté uši. Do istej miery je to pravda. Ja si myslím, že dialóg by mal byť akýmsi bilaterálnym posúvaním sa k akejsi pravde. Nedeje sa to. Vy ako umelec alebo človek umelecky cítiaci budete vedieť, o čom hovorím, keď poviem, že mi to trošku pripomína typ komunikácie z Čechovových hier, kde miesto dialógov ide o paralelné monológy, často umocnené aj hluchotou niektorej z postáv. To je jedna súvislosť, ktorá ma napadla, keď hovoríte o technike komunikácie, ktorá tu je. Druhá vec. Použili ste v takej generalizačnej rovine slovo psychoterapia skoro ako slovo pejoratívne. Chcel by som sa len spýtať, ja si myslím, že si to psychoterapia nezaslúži. Aký typ ste mali na mysli? Mali ste na mysli psychoanalytickú, psychoanalýzu, psychoterapiu, gestaltistickú, rogeriánsku? Mali ste na mysli transakčnú, imaginatívnu, katatímne prežívanie? Čo ste vlastne mysleli? Ja osobne mám rád logoterapiu viedenského psychiatra Viktora Emanuela Franka. Je to liečenie slovom, naráciou, vyrozprávaním sa, hľadaním akéhosi zmyslu aj v zdanlivej ničote. Áno, je to psychoterapia sebareflexiou, sebapoznaním, ľútosťou a pokáním. Ľútosťou a pokáním. Je mi len ľúto, že takúto terapiu potrebujeme všetci. Žiaľbohu, tak mi tá schôdza vychádza. Ďakujem. (Potlesk.)
P. Paška, predseda NR SR: (2008-07-02):
Pán Palko.
Laurenčík, Milan, podpredseda NR SR (2021-11-30):
Ďakujem, pán guvernér. Prosím, zaujmite miesto pre navrhovateľa. Ja teraz dám slovo členovi výboru pre financie a rozpočet predsedovi tohto výboru pánovi poslancovi Mariánovi Viskupičovi, aby informoval Národnú radu o výsledku prerokovania správy vo výbore. Pán poslanec, nech sa páči, máte slovo.
Pleštinská, Zita, poslankyňa NR SR (2021-06-22):
Ďakujem pekne, pán predsedajúci. Chcela by som oceniť návrh zákona kolegu Tomáša Šudíka. V susedstve, kde bývam, chovajú psa, ktorého majú uviazaného na veľmi krátkej reťazi, pozorujem obrovské trápenie už asi piateho psíka v poradí. Pes skuvíňa, nemá búdu a dobrom aj v zlom počasí sa strápi. Niekoľkokrát som susedov upozornila, nepomohlo. Návrh zákona je prostriedkom na umravnenie takýchto chovateľov psov, ktorí si lásku k zvieraťu predstavaj... predstavujú uviazaním psa na reťazi. Ďakujem.
Laurenčík, Milan, podpredseda NR SR (2022-02-25):
Ďakujem. Na vaše vystúpenie sedem faktických poznámok. Končím možnosť prihlásiť sa. Ako prvý pán poslanec Tomáš Taraba.
Paška, Pavol, predseda NR SR (2012-09-13):
Pán poslanec, prepáčte, chcem sa opýtať, chcete dokončiť, alebo chcete pokračovať potom poobede?
Gibalová, Monika, poslankyňa NR SR (2010-10-14):
Ďakujem pekne za slovo. Pán Ondruš, stále zdôrazňujete vy aj vaši kolegovia, že poskytnete službu lacnejšie. No, zavádzate. Vy iba v samospráve vypýtate menej peňazí od klienta, pretože celý porovnateľný náklad potom doplatia tí občania v tom meste, ktorí tam žijú zo svojich daní, pretože to je ľúbivejšia politika. A vy zamlčujete túto podstatnú informáciu. Okrem toho zákon, to je ďalšia fáma, okrem toho zákon je nastavený tak, že výška nákladov sa vypočíta z priemerných nákladov druhu služby práve u verejných zariadení a tá sa odvíja, tieto náklady, potom ako vzorec aj pre neverejné zariadenia, ak sú financované z tokov VÚC-ky alebo z tokov obcí.
Sárközy, Irén, poslankyňa NR SR (2019-12-04):
Vážený pán predsedajúci, dajte hlasovať, prosím, o tom, že Národná rada prideľuje vládny návrh zákona na prerokovanie ústavnoprávnemu výboru. Ďalej, že za gestorský výbor určuje ústavnoprávny výbor s tým, že prerokuje vládny návrh zákona v druhom čítaní do 5. decembra 2019.
Hraško, Igor, poslanec NR SR (2014-06-10):
Ďakujem pekne, pán predsedajúci. Vážené kolegyne, kolegovia, cieľom návrhu zákona je upraviť a doplniť zákon o samosprávnych krajoch v otázkach, ktoré sa týkajú dvoch orgánov územnej samosprávy, a to podpredsedov samosprávneho kraja a hlavného kontrolóra samosprávneho kraja. V oboch prípadoch sa jedná o menej intenzívne úpravy, ktorých účelom nie je širšia koncepčná a systematická zmena samosprávy vyšších územných celkov, ale, naopak, precizovanie a skvalitnenie existujúceho právneho rámca. Vo svojom návrhu v skutočnosti reagujem na aktuálny spoločenský stav, ktorý nastal po komunálnych voľbách uskutočnených v novembri v roku 2013. V rámci svojich prvých rokov vo funkcii začali zástupcovia občanov, ktorí boli teda zvolení v týchto voľbách, personálne obsadzovať ďalšie samosprávne orgány. Výsledkom ich uznesení je aj rozličný počet podpredsedov v jednotlivých krajoch, v niektorých stačí jeden, napr. v našej Žiline, alebo teda v Žilinskom kraji, a v ďalšom sú potrební až piati, ako je to napr. v Bratislave. Keďže som toho názoru, že samospráva by mala smerovať k harmonizácii a znižovaniu aj organizačných rozdielov medzi regiónmi, navrhujem, aby sa v zákone stanovil limit počtu podpredsedov pre všetky samosprávne kraje rovnako. Nepopierateľnou výhodou takéhoto obmedzenia v oblasti personálnej politiky orgánov samosprávneho kraja je aj ekonomická a hospodárska úspora, ktorá nastane v tých krajoch, ktoré budú musieť v dôsledku tohto návrhu zákona znížiť počet poslancov. Okrem stanovenia maximálneho počtu podpredsedov by som chcel taktiež spresniť právnu úpravu týkajúcu sa hlavného kontrolóra a za týmto účelom sa návrhom zákona menia a dopĺňajú ustanovenia, ktorými sa sprísňujú kvalifikačné podmienky na personálne obsadenie funkcie hlavného kontrolóra samosprávneho kraja a špecifikujú sa procesné postupy pri neúspešnej voľbe hlavného kontrolóra samosprávneho kraja v prípadoch, keď sa o miesto uchádza len jedna osoba. Predkladaný návrh zákona má pozitívny vplyv na rozpočet verejnej správy. Návrh však nemá negatívny vplyv na podnikateľskú sféru, nevyvolá negatívne sociálne vplyvy, vplyvy na životné prostredie ani vplyvy na informatizáciu spoločnosti. Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi a ostatnými všeobecne záväznými právnymi predpismi Slovenskej republiky, s medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná, ako aj s právom Európskej únie. Ďakujem pekne.
Tomáš, Erik, poslanec NR SR (2018-10-17):
Pán kolega, ja zase považujem za nekorektné citovať len tie analýzy, ktoré vám vyhovujú. Viete dobre, že po prvé, nie je možné stanoviť presné dáta, pretože to nevie urobiť naozaj nikto, a predpokladám, že ani vy. Lebo presné dáta budú závisieť od vývoja ekonomiky, demografického vývoja a ďalších a ďalších mnohých faktorov. Hrubé odhady ale stanovené boli a my sme predsa hneď na začiatku povedali, že vieme, že to niečo bude stáť, pretože sociálna politika niečo stojí. My sa ale na rozdiel od vás nepozeráme na ľudí cez tabuľky, ale vnímame vždy sociálny rozmer. Citujete Radu pre rozpočtovú zodpovednosť, ale už menej chcete citovať, povedzme, Inštitút finančnej politiky, ktorý hovorí napríklad o tom, že náklady na dôchodky sa budú až do roku 2034 znižovať. Spochybňujete, že ľudia na Slovensku sa dožijú v zdraví priemerne veku 55 rokov. Už tvrdíte, že to bolo určite len nejaká slabá anketa, pritom ide o seriózny zber. A naozaj sa chcem opýtať, či keď vieme dobre, že ľudia začínajú mať vážne problémy zdravotné v päťdesiat päťke, či ich chceme naozaj nútiť pracovať do sedemdesiatky a viac. Mohol by som pokračovať, ale na záver mám len jednu otázku. Ani vy ste neprišli a nepredložili iné riešenie alebo alternatívu k tomu nášmu. A keďže ste nepredložili takéto riešenie, tak mám za to, že vy súhlasíte s tým, aby ľudia odchádzali do dôchodku vo veku 68 rokov, 70 a viac. Nič iné mi z toho vyjsť nemôže.
Viskupič, Marián, poslanec NR SR (2020-02-20):
Ďakujem pekne za slovo. K pani kolegynke Gaborčákovej. Áno, tu je vidieť, ako kreatívne vznikal štátny rozpočet pre tento rok, kde sa hovorí o teda 0,49-percentnom schodku a realita, aj ktorú spomína Národná banka, 1,8 percenta. Takže aj toto sú tie veci, kde sa teda tá realita skryla kreatívne. Kolega Karol Galek, poviem v podstate asi príklad Nemecka, už to tu tiež bolo spomenuté. Áno, pracujme všetci, táto krajina, táto snemovňa na tom, aby sme mali rozpočtový prebytok, a potom majme schôdze a hľadajme najlepšie riešenie a kto tie peniaze najviac potrebuje, tomu ich skutočne dajme. Ale dneska rozdeľujete to, čo nemáme. Janka Kiššová, ďakujem pekne za doplnenie, podpisujem tvoje slová od prvého po posledné, ďakujem.
Kollár, Boris, predseda NR SR (2023-02-14):
Prosím, prezentujme sa a hlasujeme. (Hlasovanie.) Prítomných 141 poslancov, za 140, zdržal sa 1. Uvedený návrh sme schválili.
P. Hrušovský, predseda NR SR: (2004-12-10):
(Hlasovanie.) 138 prítomných, 134 za, 1 proti, 3 sa zdržali. Návrh zákona do druhého čítania sme schválili. Ďalší návrh.
D. Lipšic, podpredseda vlády a minister spravodlivosti SR: (2003-09-10):
Upravuje 1. zodpovednosť štátu za činnosť orgánov verejnej moci, teda štátnych orgánov, orgánov územnej samosprávy, verejnoprávnych inštitúcií, orgánov záujmovej samosprávy, fyzických osôb alebo právnických osôb, ktorým zákon zveril výkon verejnej moci; 2. zodpovednosť územnej samosprávy pri výkone samosprávnych funkcií v samostatnej pôsobnosti orgánu územnej samosprávy a 3. spoločné ustanovenia pre všetky orgány verejnej moci vrátanej spoločnej právnej úpravy v prípadoch, kde je možná a žiaduca, ako je napríklad v prípadoch lehôt, regresu, predbežného prerokovania návrhu. Návrh zákona upravuje z hľadiska spôsobu, akým bola škoda spôsobená, dva odlišné okruhy zodpovednosti za škodu. Prvý okruh predstavuje zodpovednosť za škodu spôsobenú nezákonným rozhodnutím. Druhý okruh bude predstavovať zodpovednosť za škodu spôsobenú nesprávnym úradným postupom. A zároveň je v rámci zákona samostatne upravená zodpovednosť štátu za nezákonné zatknutie, zadržanie alebo iné pozbavenie osobnej slobody, rozhodnutie o treste, ochrannom opatrení alebo rozhodnutie o väzbe. Navrhovaná právna úprava bude mať dosah na štátny rozpočet, rozpočty obcí alebo rozpočty vyšších územných celkov, ktorý je však bližšie nešpecifikovateľný. Výška náhrady škody bude obdobne ako pri platnom zákone závisieť od toho, v akom rozsahu orgány verejnej moci svojím rozhodovaním porušujú zákony alebo nesprávne postupujú a akú škodu týmto konaním spôsobia. Myslím si, že vhodne nastavená zákonná úprava môže mať aj výrazne preventívny účinok, ktorý bude mať za následok znižovanie škody alebo výšky škody, ktorú štátni úradníci a iné osoby pri výkone verejnej moci spôsobia. Ďakujem veľmi pekne. P. Rusko, podpredseda NR SR: Ďakujem pekne, pán minister. Poprosím spoločnú spravodajkyňu, ktorú určil navrhnutý gestorský ústavnoprávny výbor, pani poslankyňu Janu Laššákovú.
Urban, Miroslav, poslanec NR SR (2023-02-14):
Ďakujem za slovo. To bola zaujímavá teda úvaha, pani poslankyňa, že za zníženú fertilitu na Slovensku môže znečistená voda a prítomnosť atrazínu na Žitnom ostrove. No je to jeden asi z milión faktorov, ktoré zato môžu, ja si myslím, že najdôležitejší faktor je socioekonomická situácia vôbec na Slovensku a situácia, ktorá vlastne spôsobuje, že mladé rodiny nechcú mať deti alebo nie sú schopné ich vychovať, tak, ako si to predstavujú. Ako vytrhnúť jeden bod, že voda znižuje fertilitu (povedané so smiechom), je, je to jeden z milióna. Tak ako vy máte svoj názor na tieto... problematiku a reprodukcie ľudí, tak môžu mať ľudia aj úplne iný názor a treba to akceptovať, porozprávať sa o tom. Ďakujem.
Poliačik, Martin, poslanec NR SR (2013-12-16):
Ďakujem, pani podpredsedníčka. Páni kolegovia, pani kolegyne, dovoľte, aby som v zmysle § 73 ods. 1 rokovacieho poriadku vystúpil v prvom čítaní ako spravodajca určený ústavnoprávnym výborom k uvedenému návrhu ústavného zákona a naň nadväzujúceho zákona. Predmetné návrhy ústavného zákona a naň nadväzujúceho zákona boli doručené poslancom v zákonom ustanovenej 15-dňovej lehote pred schôdzou Národnej rady, na ktorej sa uskutočňuje ich prvé čítanie, a spĺňajú po formálnoprávnej stránke náležitosti uvedené v paragrafoch 67 a 68 rokovacieho poriadku, ako aj náležitosti určené v legislatívnych pravidlách. Predseda Národnej rady preto návrh ústavného zákona a naň nadväzujúceho zákona zaradil v zmysle § 72 rokovacieho poriadku do programu do tejto schôdze. Predseda Národnej rady zároveň vo svojich rozhodnutiach č. 741 a 742 zo 4. a 6. novembra 2013 navrhol, aby oba prerokoval ústavnoprávny výbor. Za gestorský výbor tiež navrhol ústavnoprávny výbor s tým, aby gestorský výbor uvedené návrhy prerokoval v druhom čítaní do tridsaťdva dní od jeho prerokovania v prvom čítaní. Návrh zákona pod tlačou 767 tiež má prerokovať výbor pre obranu a bezpečnosť, a to do tridsať dní od jeho prerokovania v prvom čítaní. Zo znenia uvedeného návrhu je zrejmý účel navrhovanej úpravy. Cieľom predloženého návrhu ústavného zákona je vypustenie oprávnenia prezidenta Slovenskej republiky udeľovať amnestiu z Ústavy Slovenskej republiky. A návrh zákona pod tlačou 766 sa predkladá v nadväznosti na tento predložený návrh, ktorého obsahom je vypustenie inštitútu amnestie s tým, že prezidentovi zostane zachovaná možnosť udeľovať individuálnu milosť. Ako spravodajca určený navrhnutým gestorským výborom odporúčam, aby sa Národná rada po všeobecnej spojenej rozprave uzniesla na tom, že uvedené návrhy prerokuje v druhom čítaní. Odporúčam zároveň návrh ústavného zákona aj zákon, ktorý naň nadväzuje, prideliť výborom vrátane určenia gestorského výboru a lehôt na prerokovanie návrhov vo výboroch v zmysle uvedených rozhodnutí predsedu Národnej rady č. 741 a 742. Pani podpredsedníčka, prosím, otvorte spojenú všeobecnú rozpravu. Ďakujem.
Laurenčík, Milan, podpredseda NR SR (2021-11-30):
Ďakujem, pán poslanec. Na vaše vystúpenie evidujem dve faktické poznámky. Končím možnosť prihlásiť sa s faktickou poznámkou. Ako prvý vystúpi pán poslanec Miroslav Suja, nech sa páči.
Hrnčiar, Andrej, podpredseda NR SR (2017-06-19):
Pán poslanec Heger, reakcia.
P. Paška, predseda NR SR: (2007-06-26):
Takže poprosím vás, pán minister financií, aby ste odôvodnili návrh na vymenovanie viceguvernéra Národnej banky Slovenska (tlač 329). (Reakcia z pléna.) Nie. Chcem vás upozorniť, že hlasovať nebudeme o týchto návrhoch. Budeme hlasovať počas príslušného hlasovania. Ide len o prerokovanie príslušného bodu.
Schlosár, Rastislav, poslanec NR SR (2021-06-23):
Kolega Kotleba vo svojom vystúpení vyzýval aj OĽANO, aj Matoviča, aby si teda dostáli svojich sľubov, svojich slov z minulého volebného obdobia, keď boli v opozícii, kde sľubovali ľuďom, že sfunkčnia referendum. Áno, majú príležitosť, no aj v tomto parlamente a aj vo vláde sedí ešte jedna strana, ktorá, ktorú by som aj ja napríklad ani nevyzýval na to, aby dostála svojich slov a sľubov, pretože sme videli, že toho nie je schopná. A je to strana Sloboda a Solidarita, ktorá v minulosti sľubovala ľuďom, že zníži počet poslancov zo 150 na 100, dokonca v tejto veci iniciovala aj referendum, no a keď sme to aj v minulom volebnom období, aj v tomto volebnom období predložili do parlamentu a chceli sme, aby to podporili, aby urobilo len to, čo sami presadzovali, tak jednoducho za takýto návrh zákona nezahlasovali len preto, že sme to predložili my. Čiže sú tu aj takéto strany a naozaj práve pri takýchto hlasovaniach sa najlepšie ukazuje, že či tým ľuďom a tým stranám, ktoré tu sedia v parlamente, ide naozaj o vec, o ľudí alebo im ide iba o nejaké politikárčenia, vytĺkanie politického kapitálu.
P. Hrušovský, predseda NR SR: (2003-04-24):
(Hlasovanie.) 128 prítomných, 71 za návrh, 28 proti, 11 sa zdržalo, 18 nehlasovalo. Návrh do druhého čítania sme schválili. Prosím ďalší návrh. P. Biroš, poslanec: Pán predseda, prosím, dajte hlasovať o tom, že Národná rada Slovenskej republiky v súlade s rozhodnutím predsedu Národnej rady Slovenskej republiky prideľuje predložený návrh zákona na prerokovanie Ústavnoprávnemu výboru Národnej rady Slovenskej republiky, Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre ľudské práva, národnosti a postavenie žien a Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre zdravotníctvo.
Kaník, Ľudovít, poslanec NR SR (2014-05-30):
Vážení kolegovia, čo je vašou odpoveďou na ten problém v súdnictve? Že neurobíme nič, že sa budeme len sťažovať, že budeme nariekať a že tu budeme viesť politické prestrelky? Kedy sa najbližšie otvorí ústavný zákon, bez ktorého sa nedá spraviť zásadná zmena? No. Takže, áno, dá sa takto osobne útočiť, ale skúsme prísť s alternatívnym návrhom. Máme tu, máme tu jedinú možnosť asi, ako získavať informácie, a to cez NBÚ. Že tie informácie budú citlivé? No áno, budú. Ale mali sme previerky v programovom vyhlásení. Dajú sa spraviť ináč? Dá sa spraviť len tak, že jednoducho môžme zvažovať, kto bude mať rozhodovacie slovo, ako sa budú posudzovať vo vykonávacom predpise, že podrobne sa stanoví, čo sa bude skúmať, aby sa neskúmali hlúposti, ale aby sa skúmala podstatná vec. A ten vykonávací predpis sa tu bude prerokovávať, samozrejme, že na to stačia hlasy SMER-u, ale ja verím, že alebo sa aspoň pokúsim pozmeňovacím návrhom, ktorý takisto budem podávať, aj tam zasiahnuť a vylepšiť tento návrh. A spravme to všetci. A k tomu zdanlivému rozporu, nie je to rozpor. Na vysvetlenie, je to to, že po preverení existujúcich sudcov, čo je jednorazová operácia, jednorazová operácia, nabehne normálne ten istý systém, ako je dnes, že prípadné pochybenia a prešľap konkrétneho sudcu sa už vie riešiť disciplinárnym postupom. Tak ako je dneska v zákone. Ale tam sa nemení nič. (Potlesk.)
B. Sániová, poslankyňa: (2010-02-03):
Na základe uvedeného podávam v prvom čítaní spravodajskú informáciu o predmetnom návrhu zákona. Konštatujem, že uvedený návrh spĺňa z formálnoprávnej stránky všetky náležitosti, ktoré sú uvedené v  § 67 a §  68  zákona  Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov, ako i náležitosti uvedené v legislatívnych pravidlách. Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi a medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná. Predložený návrh zákona nebude mať dopad na verejné financie ani na rozpočet vyšších územných celkov a rozpočet obcí. Návrh zákona nebude mať negatívny dopad na zamestnanosť. Prijímaním návrhu zákona dochádza len k zmenám v organizácii práce. Návrhom zákona sa novelizuje čl. II zákona č. 355/2007 Z. z. o ochrane, podpore a rozvoji verejného zdravia. Účinnosť zákona sa navrhuje 1. januára 2011. Súčasťou návrhu zákona je doložka zlučiteľnosti s právom Európskych spoločenstiev a s právom Európskej únie, ako aj doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyv, vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie. Vychádzajúc z oprávnení, ktoré pre mňa ako spravodajkyňu vyplývajú z § 73 zákona o rokovacom poriadku odporúčam, aby sa Národná rada Slovenskej republiky uzniesla v zmysle § 73 ods. 3 písm. c) rokovacieho poriadku na tom, že po rozprave odporučí uvedený návrh zákona prerokovať v druhom čítaní. V súlade s rozhodnutím predsedu Národnej rady Slovenskej republiky č. 1437 zo 14. januára 2010 a podľa § 71 rokovacieho poriadku Národnej rady Slovenskej republiky navrhujem, aby návrh zákona prerokovali, a to Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky, Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre verejnú správu a regionálny rozvoj, Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre obranu a bezpečnosť a Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre zdravotníctvo. Za gestorský výbor navrhujem Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre zdravotníctvo. Odporúčam, aby predmetný návrh zákona výbory prerokovali do 30 dní a gestorský výbor do 31 dní odo dňa pridelenia. Vážený pán podpredseda Národnej rady, prosím, otvorte rozpravu.
Kollár, Boris, predseda NR SR (2022-04-27):
Prosím, prezentujme sa a hlasujeme. (Hlasovanie.) Prítomných 144 poslancov, za 90, proti 23, zdržalo sa 23 (správne „31“, pozn. red.). Konštatujem, že sme schválili vládny návrh zákona o územnom plánovaní. Pokračujeme hlasovaním o bode 10 schváleného programu, ktorým je druhé čítanie o vládnom návrhu zákona o výstavbe (tlač 831). Poprosím spoločnú spravodajkyňu a touto spoločnou spravodajkyňou je opäť poslankyňa pani Zita Pleštinská. Prosím ju, aby uvádzala hlasovanie. Nech sa páči, máte slovo.
Paška, Pavol, predseda NR SR (2013-03-15):
Ďalším v rozprave prihlásený je pán poslanec Kuffa. Nech sa páči, máte slovo.
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2017-02-07):
Ďakujem pekne. Otváram všeobecnú rozpravu. Pýtam sa, kto sa hlási ústne do rozpravy, okrem pani Kasčákovej, pani poslankyne? Nikto, vyhlasujem možnosť sa prihlásiť do rozpravy za skončenú. Nech sa páči, pani poslankyňa, ako navrhovateľka máte slovo.
Kažimír, Peter, podpredseda vlády a minister financií SR (2015-11-19):
Ďakujem, pán predseda, za slovo. Vážený pán poslanec, ja som ani neštudoval ani psychológiu, ani psychiatriu a nemám ani žiadnu prax z pôsobenia v manželskej poradni, aby som vedel si čo len predstaviť alebo posúdiť, ako si vedia manželia, možno bývalí manželia, vzájomne ubližovať. Z tohto pohľadu sa, samozrejme, neviem vyjadriť ani k vašej otázke a určite na to budete mať väčšie predpoklady vy, lebo zo svojho poslania v politike si myslím, že veci rodinné sú vám naozaj bližšie. Ďakujem, skončil som.
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2021-11-23):
V rozprave teraz vystúpi pán poslanec Erik Tomáš.
K. Tóthová, poslankyňa: (2008-09-09):
Chcem taktiež uviesť, že to, čo bolo v diskusii od ďalších poslancov uvádzané o zhoršení situácie živnostníkov, pán poslanec jednoznačne proste vyvrátil a poukázal, že Ľudová strana – HZDS má ešte jedno riešenie, o ktorom v budúcnosti môžeme hovoriť. Navyše kritika tohto kroku, chcem k tomu pripomenúť len toľko, že za Dzurindovej vlády bol zrušený zákon o tripartite a teraz naraz taká citlivosť, naraz taká citlivosť, keď ide o riešenie skutočne pálčivého problému veľkého počtu ľudí, ktorí, žiaľ, po predchádzajúcich vládach sa dostali na pokraj chudoby a kde Eurostat ako štatistický úrad Európskej únie jasne signalizoval, aká je veľká početnosť ľudí na okraji chudoby aj tých, čo pracujú, áno? A to je poberanie minimálnej mzdy. Takže, vážení páni kolegovia, tie „tanečky“, ktoré tu boli spravené proti predloženému skrátenému konaniu, sú skutočne len „tanečkami“.
Blanár, Juraj, podpredseda NR SR (2021-12-08):
... zachovali... Napomínam vás prvýkrát, ak to zaznie opäť, tak vás, preruším schôdzu. (Povedané súbežne s rečníkom.)
B. Bugár, podpredseda NR SR: (2004-09-09):
Nech sa páči, pani poslankyňa.
Zmajkovičová, Renáta, podpredsedníčka NR SR (2013-03-15):
Pán poslanec Lipšic. Prosím, zapnite pána poslanca Lipšica. (Krátka pauza.)
Taraba, Tomáš, poslanec NR SR (2022-03-15):
Ďakujem, pán minister. Ja len, aby som to presne citoval, nadviažem teda aj na to, čo, kde tá otázka bola. Je to z tlačovej agentúry SITA, zo včerajšieho dňa. Generálny tajomník Stoltenberg varoval, že ruský útok na zásobovacie trasy spojeneckých krajín podporujúcich Ukrajinu zbraňami a muníciou by bol nebezpečnou eskaláciou vojny zúriacej vo východnej Európe. Že či sa teda, však odpoviete na to, že či naozaj to myslí, že zásobovacie trasy po hranicu Ukrajiny, alebo na územie Ukrajiny. Díky.
J. Šimko, poslanec: (2003-11-05):
Prvým pozmeňujúcim návrh k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 100/1997 Z. z. o hospodárení v lesoch a v štátnej správe lesného hospodárstva v znení neskorších predpisov, navrhujem zmenu v prílohe k zákonu (tlači 355) tak, že za sídlo obvodného lesného úradu namiesto Starej Ľubovne navrhujem Kežmarok. Odôvodnenie. Jedným z hlavných dôvodov je fakt, že v zmysle novely reštitučného zákona č. 229/1991 Zb. v znení neskorších predpisov bude vykonaná úprava vlastníckych vzťahov k pôde a lesom, ktorá sa týka existujúceho Vojenského výcvikového priestoru Javorina v okrese Kežmarok. Súhlasím s tým, čo už tu bolo povedané, že absolútna väčšinu výmery tohto vojenského priestoru tvoria lesné porady. Ide cirka  o 32 000 ha. Ďalším dôvodom je aj, že okres Kežmarok má pri svojej rozlohe až 44 816 ha lesného pôdneho fondu, to je 53 % výmery okresu. Zaregistroval som, že takýto návrh podal aj pán poslanec Maxon. V prípade, že jeho návrh bude úspešný, potom svoj návrh stiahnem. Druhým pozmeňujúcim návrhom k vládnemu návrhu (tlač 355) navrhujem zmeniť text v prílohe zákona Sídla a územná pôsobnosť krajských lesných úradov a obvodných lesných úradov tak, že kde je obvodným lesným úradom sídlo Svidník s pôsobnosťou pre okres Svidník a Stropkov, navrhujem za sídlo obvodného lesného úradu Stropkov s pôsobnosťou pre okres Stropkov a Svidník. V odôvodnení mi dovoľte povedať niekoľko faktov. Chcem pripomenúť, že bývalý Lesný závod Stropkov pred jeho zrušením patril medzi najväčšie závody v organizačnej štruktúre Východoslovenských lesov. To potvrdzuje aj skutočnosť, že 150 THP pracovníkov a viac ako 1 000 pracovníkov kategórie robotník hospodárilo na 41 000 ha lesnej pôdy. V Stropkovskom okrese je väčšia rozdrobenosť subjektov obhospodarujúcich lesné pozemky. Lesný pôdny fond je tvorený 20 000 ha lesa, na ktorých hospodária 2 lesné správy obhospodarujúce štátne lesy a 80 neštátnych subjektov, na ktorých hospodária súkromní vlastníci urbárskej spoločnosti, obecné a cirkevné subjekty. Decenálny predpis ťažby je 550 000 metrov kubických drevnej hmoty, ročne sa ťaží okolo 50 000 metrov kubických dreva a následne sa zalesňuje okolo 200 ha lesa. Lesný úrad bude vykonávať dozor vo výkone týchto činností. Ročne sa preberá okolo 180 ha výsledkov prác pestovnej činnosti, dvojročné zalesňovanie a sedemročné mladé lesné porasty. Centrálne umiestnenie sídla obvodného lesného úradu do Stropkova bude mať vplyv na menšie finančné náklady, časovú náročnosť, a tým aj na kvalitnejší výkon štátnej správy. Umiestnením sídla lesného úradu do Stropkova sa v neposlednej miere viac priblíži výkon štátnej správy k vlastníkom a užívateľom lesov. Vážené panie poslankyne, páni poslanci, na základe týchto predložených argumentov by som vás chcel poprosiť o podporu týchto pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov. Ďakujem.
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2020-05-19):
Pán poslanec Šefčík s faktickou poznámkou.
Galko, Ľubomír, poslanec NR SR (2012-06-21):
Ďakujem pekne. Ja by som, pán poslanec Dzurinda, dve poznámky mal. Prvá je, že áno, eurobondy budú a práve trvalý euroval, jeho schválenie nám ich priblíži. Druhá moja poznámka by sa týkala, to, čo ste povedali, vy ste spomenuli, že každá krajina v súvislosti s Gréckom si zaslúži svoju šancu. Ja by som sa chcel spýtať, koľko tých šancí chceme tak nezodpovednej krajine, ako je Grécko, dať. Ja si myslím, že ste tu boli, keď Richard Sulík vo svojom vystúpení absolútne exaktne a presne vyčíslil, koľko šancí Grécko dostalo. A práve naopak. Schválením trvalého eurovalu, ktoré zrejme sa dnes naozaj udeje, a vyzerá, že v tomto parlamente je neodvratné, zoberieme Slovensku jeho šancu. A ja naozaj by som chcel apelovať z tohto miesta na všetkých kolegov, aby si rozmysleli, či chcú Slovensku zobrať jeho šancu. Ďakujem pekne.
J. Vaľová, poslankyňa: (2010-05-25):
Druhú vec chcem povedať, z čoho mne je smutno za štyri roky a ozaj mi je v tomto parlamente smutno, lebo vy ste povedali, že vám je smutno. Ja pochádzam z národnostne zmiešaného územia. Môj pradedo bol Maďar, vôbec nemám nič proti Maďarom. Moja mama je Rusínka. A poviem vám pravdu, je veľmi smutné, čo hovoria ľudia v týchto zmiešaných územiach. Celé štyri roky sa poslanci parlamentu zaoberajú len a len maďarskou menšinou. Celé štyri roky tu rozprávame o pocitoch, o akejkoľvek diskriminácii. Nikdy sa nerozprávame o Rusínoch, nikdy sa nerozprávame o Poliakoch, nikdy sa nerozprávame o Rómoch, celé štyri roky! A teraz ešte aj riešime maďarských poslancov, ktorí nám idú schvaľovať zákony, ktoré majú platiť na území Slovenskej republiky! Tak ozaj mi je z toho smutno. A preto chcem povedať, že zamyslite sa nad tým, čo rozprávate. A táto schôdza je štandardná, prišla v pravý čas a myslím si, že prinesie aj takéto závery, ktoré pomôžu Slovákom na území Slovenska, ale aj všetkým menšinám, ktoré sa cítia byť Slovákmi. Ďakujem.
Poliačik, Martin, poslanec NR SR (2014-06-04):
Budeme teda hlasovať o pozmeňujúcom návrhu pána poslanca Vašečku, o každom z jeho troch bodov osobitne. Dajte najprv hlasovať o bode 1.
T. Cabaj, podpredseda NR SR: (2009-06-30):
S faktickou sa nikto nehlási, takže ďalej v rozprave vystúpi posledný rečník prihlásený, pán poslanec Tomáš Galbavý. Nech sa páči.
Laurenčík, Milan, podpredseda NR SR (2020-04-22):
Ďakujem. Pán poslanec, na vaše vystúpenie neevidujem faktické poznámky. Vyhlasujem rozpravu za skončenú. Chce zaujať pán minister stanovisko? Nech sa páči.
Zmajkovičová, Renáta, podpredsedníčka NR SR (2013-06-27):
S faktickými poznámkami štyria poslanci. Uzatváram možnosť faktických poznámok. Kým dám slovo pánovi poslancovi Sulíkovi, pán poslanec Kufa, napíšte, kým dám slovo pánovi poslancovi Sulíkovi, chcela by som, pán poslanec, a všetkých poslancov skutočne upozorniť a včera sme to hovorili, vy hovoríte o určitom etickom kódexe alebo o určitom etickom rozmere rozvodu a tohto celého zákona. Pán poslanec, nehnevajte sa, to, čo ste tu pred chvíľočkou čítali, možno ja by som takú literatúru ani nečítala. Čiže ja si vyprosujem, aby ste používali v rozprave takéto expresívne výrazy, a myslím si, že to nie je k meritu zákona. Takže vás poprosím všetkých poslancov nabudúce, skutočne odborne a k zákonu. Ďakujem. (Potlesk.) Pán poslanec Sulík.
Muňko, Dušan, poslanec NR SR (2015-02-18):
Pán poslanec, viete, čo je najstrašnejšie na tom? Po nastúpení vlády v ’98. Dzurindovej čo ste robili na Fonde národného majetku, že ste začali prehodnocovať zmluvy, či už to bolo za pána Kaníka, ktorého potom pán Dzurinda vymenil, potom prišiel pán Kojda. Potom, ak sa pamätáte veľmi dobre, Migaš, predseda parlamentu chcel odvolať predsedu vlády pána Dzurindu pri privatizácii SPP, ktoré tam bežali, energetika a ďalšie záležitosti. Zrazu dneska zabúdate na tú dobu, ktorá bola, aj súdne spory, ktoré z toho vznikli. Ja vám nechcem teraz tu hovoriť, ktoré sme vám poslali, keď ste boli na ministerstve spravodlivosti polroka, aby ste reagovali na niektoré veci, ani ste nereagovali, keď rozhodol krajský súd, a potom, resp. Najvyšší súd, a sme niektoré veci z hľadiska náhrady škody. Ja vám ich môžem vymenovať, ktoré, ktoré škody bude mať Fond národného majetku, resp. Slovenská republika, ktoré dneska sú pod ministerstvom hospodárstva zásluhou čiernych klapiek na očiach. Takže neprekrúcajte vec, že to bol tak alebo tak, lebo pán Pavlis nemohol vedieť ako minister pred 12 rokmi, keď firma sa súdila, pretože je úplne, bolo jednoznačné vtedy, myslím, že prezidentom fondu bol pán Kojda, predal pod cenu Pente, čo predal, tak jak ste predali – a potom sám ste priznali – teplárne bratislavské, ktoré boli predané za 400 mil., zrazu z toho bolo 2 mld. a nechcem menovať jednotlivé veci, ktoré boli, a už nehovorím ani o kupónovej privatizácii, druhú vlnu, ktorú ste chceli spustiť, resp. veci, ktoré bežali. A dneska prekrúcate po 12 rokoch, Pavlis nemusel byť minister, vôbec nemusel byť ani v parlamente... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
Baránik, Alojz, poslanec NR SR (2021-06-24):
Ďakujem. Pán kolega, chválim vás za toto vystúpenie a je to dôkazom toho, že rozumní ľudia na obidvoch stranách tohto ideového sporu sa môžu dohodnúť. Obávam sa však, že problém je v tom, ako je formovaný tento parlament. Ako tu už bolo povedané viackrát predtým, bohužiaľ, je to tak, že sú tu ľudia, ktorí sa na kandidátke, kde sa nehovorilo o tom, že toto bude ich jediná téma, dostali do parlamentu, a teraz v skutočnosti je to ich jediná téma. A nie sú riadení pravdou a prospechom pre všetkých, ale jednou ideou, ktorá jednoducho je nesúladná s realitou. A, bohužiaľ, my sa s tým musíme nejako vyrovnať. Nie... neexistuje, že títo ľudia len preto, že odmietajú počúvať argumenty pravdy, budú formovať túto spoločnosť. Táto spoločnosť nechce hovoriť o tejto téme. Je to téma, ktorá je vymyslená len pre presadenie jednej ideovej línie alebo, pokiaľ ide o fašistov a neonacistov tu napravo odo mňa, tak je to len za účelom rozdeľovania spoločnosti, pretože tieto indivíduá, samozrejme, ťažia z toho, keď spoločnosť je rozvrátená, aby oni sa dostali k moci a mohli realizovať svoje pochybné kšefty.
Hrnčiar, Andrej, podpredseda NR SR (2018-05-28):
Pán poslanec Kolesár.
Lipšic, Daniel, minister vnútra SR (2011-06-30):
Pán poslanec, taký náš predbežný odhad je, že to bude stáť približne 10 eur na jedno auto. To znamená, že budeme to robiť priebežne, ale nebude to viac ako radovo desiatky tisíc eur, lebo tých áut je radovo tisíce, nebudú všetky oblepené, sú aj civilné autá. Ale som rád, že sa tak zaoberáte práve otázkou šetrenia v rezorte, poviem to na konkrétnom jednom príklade. Nebudem hovoriť o IT zmluvách, nákupoch techniky, veľké veci, milióny, kde sme ušetrili, môžem aj to, to možnože si potom nechám na doplňujúcu odpoveď, keď budete reagovať. Poviem Deň polície. Deň polície je skvelá akcia, ktorá sa koná každý rok, kde chodia rodiny s deťmi, kde je vystavená policajná technika, kde sú ukážky špeciálnych jednotiek. Je to veľmi fajn rodinný deň. Takže na porovnanie. V roku 2010 stál Deň polície 130 tisíc eur. Bolo to vlastne robené, nebolo to robené v priestoroch Policajného zboru, ale boli tam zaangažované viaceré súkromné firmy. Stotridsaťtisíc. V tomto roku za obrovskej účasti na policajnej akadémii z našich vlastných prostriedkov 60 tisíc. Ubezpečujem vás, že len ten rozdiel vysoko postačí na prelepenie všetkých policajných áut, možno na niekoľko rokov dopredu. A tie väčšie čísla, tie miliónové, si nechám na doplňujúcu potom odpoveď. Nech sa páči, pán poslanec.
Sloboda, Vladimír, poslanec NR SR (2019-03-27):
Ďakujem pekne. Dôležité slovo, ktoré tu mám otáznik pri tomto zákone, bolo, že ide o iniciatívny návrh zo strany ministerstva dopravy, za čo teda za cyklistickú verejnosť ďakujeme, že takým spôsobom sa už konkretizujú konečne výdavky na cyklistickú aj infraštruktúru a jednak aj na osvetu medzi verejnosťou, aby sme mohli lepšie zabezpečovať spôsoby aj pre cyklistickú dopravu. Zároveň čiastočne v Bratislave máme tú osvetu sami zabezpečenú tým, že máme problematické zabezpečenie dopravy, či už do škôl, alebo do práce, takže viacerí sme presedlali na bicykle a o to lepšie vnímame práve možnosti takejto investície do cyklistickej infraštruktúry. Síce na tento rok je naplánovaný vplyv na rozpočet vo výške milión 700-tisíc, pevne verím, že bude dosť žiadateľov o dotácie na to, aby sa tento rozpočet vyčerpal, ale už na rok 2021 je tu naplánovaný ambiciózny rozpočet 12 miliónov 800-tisíc. Predpokladám, že to už je na nejakú budúcu vládu a je to tam len tak proste pridaná nula. Určite verím tomu, že máme dosť chýbajúcej infraštruktúry, aby sa tieto peniaze minuli. Otázka znie teda, že či naozaj to číslo tam bolo také relevantné. Pevne verím, že áno. Každopádne môžem len spomenúť, že je veľmi dobre spravený aj zoznam či už žiadateľov. To znamená, že naozaj všetky tie relevantné subjekty, ktoré by sa mohli zapojiť do budovania infraštruktúry, sú tam spomenuté a už to, že vôbec takáto položka tam samostatne vznikla, je plus vzhľadom na históriu spätne, či už na predchádzajúci rok, alebo ten ešte predchádzajúci, kde, naopak, skôr peniaze z cyklodopravy zmizli alebo boli naozaj skôr len doslova odrobinkami. Takže aj ten milión 700-tisíc je obrovský posun na tento rok. Ďakujem.
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2010-08-04):
Na faktické poznámky, pán poslanec Maďarič, nech sa páči, môžete reagovať.
Poliačik, Martin, poslanec NR SR (2013-06-26):
Pán kolega Číž, budete sa tomu čudovať, ale súhlasím s vami vo väčšine vecí, ktoré ste povedali. Nesúhlasím úplne s tým začiatkom, že je jednoznačný výklad rokovacieho poriadku, pretože podľa mňa keby jednoznačný bol, tak pán predseda by to riskol a vo svojom rozhodnutí by náš klub zrušil. Ale on to neurobil, on konštatoval jeho nefunkčnosť a tým v podstate si nechal otvorené dvierka. A aj vtedy ja som bol jeden z tých ľudí, ktorí, ktorí tlačili na to: poďme teda zmeniť zákon, aby boli pravidlá jasné. Ďalšia vec, súhlasím s vami v tom, že máme jeden z najliberálnejších rokovacích poriadkov v Európe. Mnohí poslanci mnohých iných parlamentov môžu len snívať o tom, že by mali taký obrovský priestor. A už som to niekoľkokrát tiež povedal, že keď sa bude ten rokovací poriadok šponovať, tak sa nebudem diviť, keď sa pristúpi k obmedzeniam. Obávam sa, že práve vaším prejavom sa to začína črtať, že by to mohlo byť realitou. Je tu zaujímavý návrh zo strany Obyčajných ľudí na zavedenie všeobecnej rozpravy. V prípade, že ten by bol prijatý, tak mnoho tých návrhov, o ktorých hovoríte, že tu máme predkladaných len na sebaprezentáciu, by sme si mohli ušetriť, lebo vo všeobecnej rozprave v nejakej forme by mohol každý poslanec vystúpiť v akejkoľvek téme by chcel a tým pádom by sme si odbremenili toto množstvo iba formálne podaných návrhov, pretože, pretože by bol nejaký priestor, kde sa môžme rozprávať takmer o čomkoľvek. Tam, to je jedna vec na zváženie. A skončím tam, kde začala pani Laššáková, ja sa naozaj teším na tú diskusiu o možných zmenách, pretože, ako hovorí, máme tu niekoľko modelov. Vy určite máte tú analýzu parlamentného inštitútu v rukách, tak poďme sa rozprávať o tom, ako to spraviť čo najfunkčnejšie. Ja niekoľko nápadov mám. Ďakujem.
Blanár, Juraj, podpredseda NR SR (2021-10-06):
Nech sa páči, pani poslankyňa, na vaše vystúpenie jediná faktická poznámka od pána poslanca Kazdu, nech sa páči.
Klus, Martin, podpredseda NR SR (2019-10-25):
Pán poslanec Poliačik.
Číž, Miroslav, podpredseda NR SR (2015-06-17):
Ďakujem pekne. Faktické poznámky pán poslanec Viskupič, pán poslanec Mičovský a pán poslanec Kadúc. Uzatváram možnosť prihlásiť sa s faktickou poznámkou. Slovo má pán poslanec Viskupič.
Kvorka, Ján, poslanec NR SR (2019-05-13):
Ďakujem, pán predsedajúci. V rozprave k uvedenému návrhu zákona nevystúpili žiadni páni poslanci. Teraz pristúpime k hlasovaniu o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch zo spoločnej správy. Gestorský výbor odporúča hlasovať spoločne o bodoch 1 až 31 a 33 až 35 s odporúčaním gestorského výboru schváliť.
I. Mikloš, podpredseda vlády a minister financií SR: (2004-02-03):
Ďakujem za pozornosť.
I. Mikloš, podpredseda vlády a minister financií SR: (2003-02-26):
Predložený návrh zákona zjednocuje lehotu pre začiatok vykonávania činnosti centrálneho depozitára, lehotu pre vykonávanie prevodov zaknihovaných cenných papierov podľa nového systému evidencie, lehotu pre spustenie nového spôsobu zúčtovania a vyrovnania burzových obchodov a lehotu pre vznik mimoburzového obchodu s kótovanými cennými papiermi. Lehota pre všetky uvedené činnosti sa navrhuje stanoviť na 60 dní od udelenia členstva prvému členovi prvým centrálnym depozitárom. Okrem legislatívnotechnických dôvodov je dôvodom na vykonanie uvedených zmien zabezpečenie bezproblémového prechodu na nový systém evidencie cenných papierov, najmä z pohľadu ochrany investorov a práv majiteľov cenných papierov. Ďakujem pekne za pozornosť.
P. Farkas, poslanec: (2002-01-29):
Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre financie, rozpočet a menu predložený návrh vlády na skrátené legislatívne konanie o spomínanom vládnom návrhu zákona prerokoval v dnešný deň a odporučil Národnej rade Slovenskej republiky prerokovať uvedený návrh vlády v skrátenom legislatívnom konaní. Žiadam vás, pán predsedajúci, aby ste otvorili rozpravu.
Laurenčík, Milan, podpredseda NR SR (2020-05-12):
Ďakujem veľmi pekne, pán minister, prosím, zaujmite miesto pre navrhovateľa. Dávam teraz slovo spravodajkyni, ktorú určil navrhnutý gestorský výbor pre zdravotníctvo, predsedníčke tohto výboru pani poslankyni Jane Cigánikovej.
Mazurek, Milan, poslanec NR SR (2022-12-08):
Pán kolega, tento návrh je bezpochyby nebezpečný a zlý. Nepoužíval by som ale na obhajobu demokratických zásad a hodnôt citáty od Tomáša Masaryka, pretože práve počas prvého Československa existoval rovnaký úrad, ktorý cenzuroval vydania, ktorý Andrejovi Hlinkovi zakázal vydať množstvo kníh, ktorý mu cenzuroval jeho časopis na pravidelnej báze. Čiže vtedy sa ešte o nejakej vyspelej demokracii nemôžme baviť. Bola to klasická cenzúra. Úplne rovnako ako navrhujú predkladatelia tu a teraz. Súhlasím s vami, ale v tom, že obmedzovanie slobodného myslenia a slobodného šírenia názorov, ktoré, samozrejme, vo svojej podstate nevedú k nejakému násiliu alebo nevyzývajú k vraždám, terorizmu, násiliu, to logicky má riešiť Trestný zákon, tak takéto šírenie názorov je vždy len a len dobré. A to z jedného zásadného dôvodu, pravda sa nebojí skúmania. Akákoľvek pravda sa nebojí akýchkoľvek otázok. Ak pred teba niekto príde a začne spochybňovať demo... demokraciu, začne spochybňovať gravitáciu, zoberieš pero, pustíš ho, spadne na zem, ukážeš mu existenciu gravitačnej sily. Nepotrebuješ zakázať toho človeka, ktorý tvrdí, že gravitačná sila neexistuje. Sám zo seba robí hlupáka pred celou spoločnosťou. Tu ale prišla vláda a hovorí nám, že musí zakázať niektoré webové stránky, lebo vraj radikalizujú politickú diskusiu. No tak to musí zakázať v prvom rade stránku Igora Matoviča. Ak to vezmem zo svojho pohľadu, lebo to je tak široký pojem, ak si na niektorých dňoch, týždňoch vypočujem newsfilter Denníka N, tam je voči mojim, mojej osobe toľko nenávisti, že ak to zoberiem z hľadiska radikalizácie politickej diskusie, tak v budúcej vláde môžme na základe tohto zákona kľudne vypnúť Denník N. Ja nehovorím, že to chcem urobiť, lebo ja si vážim slobodu slova, ale tu nám dávate nástroj. Veď to je nemysliteľné takýmto širokým spôsobom pristupovať k likvidácii slobody slova. A myslíš si, že si prehovoril do duše týmto ľuďom? Či im bude stačiť zase prst hore alebo prst dole.
Smolíková, Eva, poslankyňa NR SR (2019-05-21):
Ďakujem pekne za slovo, pán predsedajúci. Tak, vážené kolegyne a kolegovia, dovoľte ešte, aby som vás trošku viacej oboznámila s týmto poslaneckým návrhom zákona. Návrh novely zákona o stimuloch reaguje v podstate na absenciu výslovnej požiadavky na zápis žiadateľa o stimuly v registri partnerov verejného sektora. Zákon o registri partnerov verejného sektora novelizoval viacero zákonov. Konkrétne ich bolo 15 špeciálnych zákonov, podľa ktorých sa rozhoduje o prideľovaní verejných zdrojov. Výslovne sa takto podľa procesu zaviedol, zaviedla podmienka o registrácii do registra partnerov verejného sektora. Neriešil to však zákon o stimuloch, ktorý predstavuje osobitnú úpravu tak vo vzťahu k zákonu o registri, ako aj k zákonu o rozpočtových pravidlách verejnej správy. V rámci novelizačných článkov zákon o registri upravil v jednotlivých zákonoch povinnosť zápisu s rôznymi následkami, napríklad neposkytnutie finančných prostriedkov, zrušenie oprávnenia a podobne. Tu je podstatné, že stimuly sa poskytujú na základe právoplatného rozhodnutia vydaného v správnom konaní, pričom po tomto rozhodnutí nasleduje uzatvorenie zmluvy. Nie je opodstatnené požadovať zápis od každého žiadateľa vo všetkých prípadoch už spolu s podaním žiadosti, pretože ak je žiadateľ neúspešný, požiadavku na zápis do registra možno vnímať ako zbytočnú administratívnu záťaž. Rovnako je nevhodné požadovať zápis až po vydaní rozhodnutia, pretože ak je raz pozitívne rozhodnutie vydané, je povinnosťou ministerstva zmluvu uzatvoriť. Preto sa navrhuje, aby žiadateľ bol povinný preukázať zápis v lehote 30 dní od podania žiadosti. Ak k zápisu v tejto lehote nedôjde, ministerstvo žiadosť o poskytnutie stimulov v správnom konaní zamietne. Dôležitý je však aj druhý novelizačný bod, ktorý pri zamietnutí žiadosti z dôvodu nezapísania sa do registra vylučuje možnosť podať proti tomuto rozhodnutiu právny prostriedok. Súvisí to s tým, že ak je rozhodnutie negatívne z vecných dôvodov, môže byť vecou opätovného posúdenia, vyhodnotenia jednotlivých aspektov žiadosti. No ak žiadosť bola zamietnutá z dôvodu nezapísania sa do registra v zákonom ustanovenej lehote, nie je opodstatnené takého rozhodnutie preskúmavať. Prijatím zákona tak dôjde k zosúladeniu zákona o stimuloch a zákona o registri partnerov verejného sektora. V podstate iba sa napráva tá chyba, že tie zákony, tých 15 zákonov, ktoré bolo, ktoré boli upravené, tak pri nich sa na tento zákon o stimuloch zabudlo. Takže treba to dať do poriadku týmto poslaneckým návrhom. Ďakujem pekne.
V. Veteška, podpredseda NR SR: (2003-11-06):
B. Hanzel, poslanec: Ďakujem. Zhodou okolností som aj ja chcel povedať, že vzdelanie nie je taký istý produkt ako mlieko a chlieb, to len na úvod. Ale chcel by som povedať aj niečo viacej. Pán kolega spomínal jednotriedky, dosť sa k nim vyjadroval. Tak ja skúsenosť s jednotriedkami mám osobne. Ja som naozaj chodil do jednotriedky kedysi a stále si na to pamätám a nemôžem si to vynachváliť. Dokonca som presvedčený, že prvé ročníky, to znamená, že nie je jednotriedka ako jednotriedka. Keď to je 1 až 9, tak je to nezmysel. Ale keď to je 1 - 2 a povedzme je to v malej obci, kde je dohromady 10 detí, tak to má význam, lebo nezáleží na tom, či je kvalitná škola. Záleží to na tom, aký je kvalitný učiteľ. Aj my sme si napríklad teraz nedávno pre moju dcérku vyberali prvú triedu podľa učiteľa, nie podľa školy. Prezreli sme si všetkých učiteľov, ktorí tam boli, vypýtali si referencie a podľa učiteľa sme si vybrali, do akej školy pôjde, lebo naozaj v prvých ročníkoch, kde sprevádza učiteľ to dieťa, tam je dôležitý učiteľ. Nie to, či je pekná budova a čo tam môžu v tej kvalitnej škole v prvej triede na viacej mať, keď nemajú dobrého učiteľa? Nič. Takže záleží na učiteľovi a od toho je kvalitné vzdelávanie a kvalitná výchova. Takisto je veľmi dôležitý počet žiakov v triede. To je druhá vec, čo sme veľmi pozorne volili, aby nebolo veľa žiakov, a v týchto jednotriedkach, keď hovoríme o takýchto klasických malopočtových v nejakých obciach, tak je to namieste. Ja, samozrejme, súhlasím s kolegom, že si musíme zvyknúť na dochádzanie do škôl. Ako si musíme zvyknúť na dochádzanie do práce, musíme si zvyknúť aj na dochádzanie za vzdelaním, ale vtedy, keď to má trošku význam, toto nie je presne ten prípad. No a potom ešte by som chcel povedať k tým kvalitným učiteľom. Kvalitných učiteľov budeme mať, keď ich budeme vedieť aj zaplatiť. Ďakujem.
Pellegrini, Peter, podpredseda NR SR (2020-04-28):
S reakciou na faktické, pani poslankyňa Zemanová, nech sa páči.
Šeliga, Juraj, podpredseda NR SR (2020-10-13):
Pán poslanec Suja, prepáčte, pán poslanec, som sa ja pomýlil. Pán poslanec Benčík je ešte pred vami. Nech sa páči.
P. Hrušovský, podpredseda NR SR: (2002-07-10):
D. Kovačič, poslanec: ... odporúčam nepokračovať v ďalšom rokovaní o ňom.