Richter, Ján, minister práce, sociálnych vecí a rodiny SR (2015-05-12):
Ďakujem za slovo, pán podpredseda. Pani poslankyne, páni poslanci, prvoradým zámerom predkladanej novely je v súlade s programových vyhlásením vlády Slovenskej republiky zaviesť minimálny dôchodok. Jeho cieľom je riešiť situáciu približne 75-tis. poberateľov dôchodkových dávok, ktorí dovŕšili dôchodkový vek. Aj napriek tomu, že celý život pracovali, majú tak nízky dôchodok, že sú odkázaní na pomoc v hmotnej núdzi. Z uvedeného dôvodu vláda predkladá návrh, ktorého podstatou je zvýšiť sumu starobného dôchodku alebo invalidného dôchodku vyplácaného po dovŕšení dôchodkového veku tak, aby dôchodca, ktorý dosiahol aspoň tridsať kvalifikovaných rokov dôchodkového poistenia, ako jednotlivec nebol odkázaný na pomoc v hmotnej núdzi. Zároveň je minimálny dôchodok navrhnutý tak, aby takto zvýšený dôchodok bol o niečo vyšší, než by bola suma úhrnu dôchodku a pomoci v hmotnej núdzi. Nejde o osobitnú samostatnú dávku, ale o zvýšenie sumy starobného dôchodku, respektíve invalidného dôchodku po dovŕšení dôchodkového veku na sumu minimálneho dôchodku, ktorá rastie v závislosti od počtu získaných kvalifikovaných rokov dôchodkového poistenia. V každom konkrétnom prípade môže byť toto zvýšenie jednoducho iné. U niekoho viac možno, u niekoho menej. Závisí to od výšky jeho dôchodkového príjmu a od počtu získaných kvalifikovaných rokov dôchodkového poistenia. Tým sa uplatňuje pri stanovení sumy minimálneho dôchodku okrem princípu solidarity primerane aj prísľub zásluhovosti v súlade s programových vyhlásením vlády Slovenskej republiky, v ktorom sa vláda zaviazala zabezpečiť minimálny dôchodkový príjem s vyváženou mierou solidarity a zásluhovosti. Ďalším špecifikom zavedenia minimálneho dôchodku v porovnaní so súčasným stavom je skutočnosť, že pri minimálnom dôchodku sa nebude posudzovať príjem a majetok celej domácnosti, rozhodujúca bude už len výška dôchodkového príjmu konkrétneho dôchodcu. Okrem toho nebude potrebné o toto zvýšenie dôchodku osobitne žiadať, ako je tomu pri pomoci v hmotnej núdzi, pretože sa bude vyplácať automaticky ako zvýšenie základného dôchodku prostredníctvom Sociálnej poisťovne. Koncepcia minimálneho dôchodku bola poznamenaná na základe, teda pozmenená na základe pozmeňujúceho návrhu predloženého vo Výbore Národnej rady Slovenskej republiky pre sociálne veci. Týmto pozmeňujúcim návrhom sa modifikovali nastavenia vybraných parametrov minimálneho dôchodku tak, aby sa suma minimálneho dôchodku poberateľovi starobného dôchodku, ktorý si sporil v II. pilieri, znížila podľa rovnakých zásad, ako sa poistencovi, prípadne sporiteľovi znižuje starobný dôchodok z I. piliera za obdobie účasti na starobnom dôchodkovom sporení, to znamená v II. pilieri. Predloženým pozmeňovacím návrhom sa reaguje na možnosť vzniku takzvaného morálneho hazardu v súvislosti so zavedením minimálneho dôchodku pri skupine nízkopríjmových poistencov, respektíve sporiteľov. Cieľom je zabrániť takému stavu, kedy by z dôvodu dopadov investičných rozhodnutí sporiteľa, respektíve portfóliu manažérov spravujúcich fondy II. piliera boli spôsobené straty a zároveň sanované z prostriedkov daňovníkov v podobe garancie minimálneho dôchodku a na druhej strane prípadné zisky boli sprivatizované. Vzhľadom na to, že SMER – sociálna demokracia odmieta niesť garancie za výsledok hospodárenia súkromných dôchodcovských správcovských spoločností a súčasne považuje za amorálne, aby sa v prípade zlého zhodnotenia úspor sporiteľov skladali takýmto dôchodcom ostatní daňovníci na minimálny dôchodok v nekrátenej sume. Tento pozmeňujúci návrh preto plnej miere podporujem. Okrem zavedenia minimálneho dôchodku sa v rámci predloženého návrhu zákona zavádza aj takzvaný vyrovnávací príplatok. Ide o nový druh dôchodkovej dávky, ktorým sa má čiastočne eliminovať nepriaznivá situácia tých dôchodcov, ktorí boli poškodení na svojich dôchodkových nárokoch rozdelením bývalej Českej a Slovenskej federatívnej republiky. Najpálčivejšou otázkou, čo sa týka vyrovnávacieho príspevku, sa zdá byť podmienka odpracovania 25 rokov v spoločnom Československom štáte. Potvrdili to aj diskusie, ktoré prebiehali v jednotlivých výboroch Národnej rady Slovenskej republiky. Považujem za nevyhnutné uviesť, že vláda nemá záujem, aby sa títo dôchodcovia, ktorí získali dôchodkové nároky za existencie spoločného štátu, cítili poškodení jeho rozdelením. V záujme vyváženosti tohto opatrenia však považuje za nevyhnutné stanoviť podmienku, ktorej splnením možno očakávania dôchodcov na zachovanie ich nárokov považovať za legitímne. Touto podmienkou je práve hranica 25 odpracovaných rokov, ktorá bola v spoločnom štáte podmienkou na vznik nároku na starobný dôchodok. Týmto mechanizmom považujeme za, jednoducho tento mechanizmus považujeme za správny, a to aj s prihliadnutím na skutočnosť, že česká právna úprava je postavená na rovnakej podmienke. Tretím okruhom zmien, ktoré prináša predkladaná novela, je rozšírenie okruhu poistencov štátu o kategóriu ohrozeného, respektíve chráneného svedka. Dôvodom tejto zmeny je skutočnosť, že ide o osoby zaradené do programu ochrany svedka, nemôžu z objektívnych dôvodov vykonávať určitý čas zárobkovú činnosť a tým prichádzajú o možnosť nadobúdať dôchodkové práva. Môžem len konštatovať, že tento návrh sa stretol s porozumením poslancov Národnej rady Slovenskej republiky, a to bez ohľadu na stranícku príslušnosť. Na záver chcem podporiť pozmeňujúce návrhy, ktoré sú obsiahnuté v spoločnej správe a uchádzam sa o podporu tohto návrhu zákona. Ďakujem, skončil som.