R. Madej, poslanec: (2004-03-03):
Tento zákon, ktorý nadobudol účinnosť dňa 1. 1. 2004, upravuje prvý pilier dôchodkového systému založenom na priebežnom systéme financovania. V porovnaní s právnym stavom platným do 31. decembra 2003 zákon okrem iného zúžil aj okruh fyzických osôb podliehajúcich povinnému dôchodkovému poisteniu, za ktoré platí poistné štát. Napriek zavedeniu poistného princípu ako jedného zo základných zásadných atribútov, na ktorých bol zákon postavený, je v § 128 ods. 5 upravený okruh osôb, za ktoré platí poistné na starobné poistenie a invalidné poistenie štát. Do tohto systému nie sú však zahrnuté fyzické osoby, ktoré sa sústavne pripravujú na povolanie a ktoré sú zároveň nezaopatreným dieťaťom. Ide o študentov stredných škôl a študentov vysokých škôl, ktorí sa sústavne pripravujú na povolanie v období do dovŕšenia 26 rokov veku. Uvedené osoby teda nie sú zúčastnené na povinnom dôchodkovom poistení. Zákon im umožňuje v § 15 ods. 6 zúčastniť sa na dôchodkovom poistení výlučne na báze dobrovoľnosti, a to aj napriek tomu, že ide aj o osoby, ktoré nemajú príjem z vlastnej zárobkovej činnosti. Vážené dámy a páni, ak sa spýtate na jednotlivé pobočky sociálnych poisťovní, úradov práce, tak zistíme, že mizivé percento, nebude to ani 1 % študentov, ktorí sa pripoistili sami. Účelom predloženého návrhu zákona je rozšíriť osobný rozsah povinného dôchodkového poistenia o osoby, ktoré sa sústavne pripravujú na povolanie a ktoré sú zároveň nezaopatreným dieťaťom. Ide o študentov stredných škôl a študentov vysokých škôl, teda o mladých ľudí od 16 roku veku, ktorí nemajú vlastný príjem. Tu sa navrhuje, aby za uvedený okruh osôb, za týchto študentov, platil príspevky na starobné poistenie a na invalidné poistenie štát. Dovoľte mi k tomu povedať, že pripravované opatrenia, či už ich vláda stiahla na 2 mesiace a bude spoločnosť pravdepodobne zase traumatizovaná poplatkami na vysokých školách, zvýšia veľmi neúmerne náklady na životné náklady študenta za mesiac na vysokej škole. Kým teraz sú v priemere 5 000 korún na študenta, ktorý žije mimo svojho bydliska, študuje na škole, dochádza, tak pravdepodobne po spoplatnení vysokoškolského štúdia, po zmene systému financovania internátov, tak ako sa to plánuje, že internáty budú mesačne stáť 2 000 korún a viac, a po už platnej úprave zavedenia si dobrovoľných, ale de facto nevyhnutných odvodoch, ktoré si študent musí platiť sám, tak tieto náklady stúpnu na 8,5-tisíc korún minimálne na priemernej škole. Na fakultách, ktoré zavedú spoplatnenie v sumách 21 000 korún ročne, bude náklad na študenta, životné náklady až do 10 000 korún. Z tohto si pravdepodobne uvedomíme, že prvé, na čom budú študenti šetriť, je platenie odvodov na starobné a invalidné poistenie. Môžeme hovoriť o tom a naozaj ja osobne si to myslím, že vek počas štúdia je čas, ktorý podľa môjho názoru študent vysokej školy pracuje pre spoločnosť určite tým, že zvyšuje svoju kvalifikáciu a že aj spoločnosť do neho investuje svoje úsilie, ktoré daný absolvent vysokej školy má spoločnosti vrátiť naspäť tým, že ostane pôsobiť v danej krajine, ktorá je povinná alebo by mala mu vytvoriť na to svoje podmienky. Ale môžeme hovoriť aj o tom, či sa tento čas naozaj má rátať medzi odpracované roky. Podľa môjho názoru áno. Prepočítali sme, že pravdepodobne tento dosah by mal zvýšiť dôchodok v rozsahu 350 až 500 korún po odpracovaní si rokov a po odchode do dôchodku. Samozrejme, môžeme hovoriť o tom, či je to vysoká suma, alebo nie, každopádne názor, ktorý hovorí o započítaní aj tohto času medzi odpracované roky, by mal byť náležitý. Čo sa týka invalidného poistenia, myslím si, že je to všeobecne veľmi dobre známe, že pokiaľ študent, ktorý si určité obdobie neplatí invalidné poistenie, utrpí úraz alebo nejaké ochorenie, na základe ktorého sa stane invalidom, nebude si celý život môcť vykonávať prácu, resp. povolanie, ktoré sa snažil, úprimne snažil vyštudovať, tomuto, keďže si neplatil invalidné poistenie, nebude prináležať invalidný dôchodok. Ministerstvo dôvodí, v tom prípade má nárok na dávku v hmotnej núdzi, ale tá je tiež, keď si porovnáme invalidné dôchodky, ktoré zaručujú aspoň akú-takú životnú úroveň, okolo 5,5-tisíc korún mesačne, tak dávka v hmotnej núdzi je predsa nastavená na 1 450 korún. Nehovoriac o tom, že ak daný študent žije spolu s inými osobami, teda s jeho rodičmi, v spoločnej domácnosti, ktoré majú príjem, nedostane ani tieto peniaze od štátu. To znamená, pravdepodobne nedostane nič. Mnohí študenti a celá verejnosť minimálne v tomto bode považujú zmeny v dôchodkovom systéme za úder pod pás mladej generácii. A naozaj je na zváženie, ako vyriešiť na základe možno rôznych teórií tento problém. Ale je to návrh na diskusiu, pričom si myslím, že je to kvalitný návrh, ktorý by mohol byť prijatý. Samozrejme, má dosahy na štátny rozpočet, ktoré vyžaduje každá zmena systému. Je to len zmiernenie toho, ktoré je, samozrejme, neprijateľné pre nás, ale bolo prijaté a je účinné od 1. januára tohto roku. Vážené dámy a páni, myslím si, že som dostatočne odôvodnil túto novelu zákona o sociálnom poistení a budem sa veľmi rád uchádzať o vašu podporu. Ďakujem pekne. (Potlesk.)