Susko, Boris, poslanec NR SR (2023-03-23):
Chcel by som zdôvodniť, prečo s tým vyjadrujem nesúhlas. V tejto odpovedi, ja to zostručním, nebudem to čítať celé, tá odpoveď by mala byť zverejnená, sa hovorí, že súhlas pani prezidentky Slovenskej republiky v predkladacej správe uvedený nie je, nakoľko materiál je doručený na Úrad vlády Slovenskej republiky, až následne ho predseda vlády zasiela pani prezidentke so žiadosťou o vyjadrenie súhlasu. Súhlas pani prezidentky Slovenskej republiky na webstránke rokovaní vlády ako aj v predkladacej správe nie je povinnosťou zverejňovať. No s týmto, samozrejme, nie som spokojný a ani s tým nesúhlasím a odôvodním prečo. Vláda Slovenskej republiky, ktorej bola vyslovená nedôvera Národnou radou Slovenskej republiky a ktorá zodpovedá Národnej rade Slovenskej republiky a Národná rada má kontrolnú pôsobnosť voči vláde Slovenskej republiky, má obmedzené kompetencie. Tým že bola vyslovená nedôvera vláde a bola prezidentkou Slovenskej republiky vláda odvolaná, bola poverená vykonávaním funkcií vlády až do vymenovania novej vlády, a to v obmedzenom rozsahu v intenciách a rozsahu, ktorý stanovuje Ústava Slovenskej republiky v čl. 115 ods. 3, resp. v súvislosti s čl. 119 Ústavy Slovenskej republiky. Na niektoré kompetencie vláda má, resp. niektorú pôsobnosť, kde vláda rozhoduje v zbore, má neobmedzenú pôsobnosť, niektorú pôsobnosť nemôže robiť vôbec ako napr. zásadné otázky týkajúce sa hospodárskej a sociálnej politiky, resp. vnútornej a zahraničnej politiky a niektoré kompetencie vláda rozhodovať v zbore má len s kontrasignáciou prezidentky Slovenskej republiky, a to sa týka najmä pri vymenovaní vyšších štátnych úradníkov, okrem teda samotných ministrov, ktorí už túto kompetenciu nemajú, ale vláda môže menovať ďalších významných vyšších štátnych funkcionárov na základe buď osobitného zákona, avšak takúto kompetenciu vláda má len po predchádzajúcej kontrasignácii, teda s predchádzajúcim súhlasom prezidentky Slovenskej republiky, a to v každom jednotlivom prípade samostatne. To hovorí čl. 115 ods. 3 Ústavy Slovenskej republiky, kedy sa hovorí, že ak prezident odvolá vládu podľa ods. 1, rozhodnutím vyhlásením v Zbierke zákonov Slovenskej republiky ju poverí vykonávaním jej pôsobnosti až do vymenovania novej vlády, avšak výlučne v rozsahu čl. 119 písm. a), b), e), f), m), n), o), p) a r), pričom výkon pôsobnosti vlády podľa čl. 119 písm. m) a r) je v každom jednotlivom prípade viazaný na predchádzajú súhlas prezidenta Slovenskej republiky. V tomto prípade sa jedná najmä o písm. m). Aj keď Národná rada Slovenskej republiky stratila svoju kontrolnú pôsobnosť v tom zmysle, že nemôže už ďalej vyslovovať, či nedôveru vláde, alebo nevysloviť dôveru vláde, keďže táto vláda je už odvolaná, už jej bola vyslovená nedôveru a bola odvolaná, napriek tomu Národná rada stále má ďalšie kontrolné právomoci voči vláde a vláda stále aj keď je v demisii, zodpovedá Národnej rade Slovenskej republiky. Legitimita vlády Slovenskej republiky je odvodená od legitimity poslancov Národnej rady, ktorí ju naďalej majú právo kontrolovať a vláda za to aj Národnej rade zodpovedá. Tým, že súčasťou materiálov, ktoré sa predkladajú na rokovanie vlády, ktoré vláda má schvaľovať, tento dokument absentuje, tak Národná rada Slovenskej republiky nevie vykonávať svoju kontrolnú činnosť, pretože nemá vedomosť o tom a nemá ju odkiaľ vedieť, či prezidentka Slovenskej republiky pri výkone svojich právomocí rozhodovať v zbore o otázkach, kde je potrebná kontrasignácia prezidentky Slovenskej republiky, či túto pôsobnosť vykonáva v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, alebo ju nevykonáva v súlade s Ústavou Slovenskej republiky. Z tohto dôvodu si myslím, že odpoveď pána premiéra v tom zmysle, že súhlas pani prezidentky na webstránke rokovaní vlády ako ich v predkladacej správe nie je povinnosťou zverejňovať, je absurdná. Pokiaľ si zoberieme dokumenty, podľa ktorých rokuje vláda, tak je to najmä rokovací poriadok vlády Slovenskej republiky schválený uznesením vlády Slovenskej republiky č. 512 z 13. 6. 2001, ako aj smernica na prípravu predkladania materiálu na rokovanie vlády Slovenskej republiky schválených uznesením vlády Slovenskej republiky č. 512 z 13. 6. 2001. Obidva tieto dokumenty sú však dokumenty do dobrých časov. Do dobrých časov, kedy vláda vládne v plnom rozsahu svojich právomocí, teda keď nemá obmedzenú pôsobnosť na základe poverenia prezidentky Slovenskej republiky alebo prezidenta Slovenskej republiky. Ani jeden z týchto dokumentov nereflektuje na skutočnosť, že by vláda bola v demisii a že okrem štandardných náležitostí, ktoré sú súčasťou materiálov na zasadnutie vlády, tu môže byť aj iný dokument, ktorý vyžaduje Ústava Slovenskej republiky na to, aby vláda v zbore vôbec mohla o takomto uznesení, ktorým odvoláva alebo vymenováva vyšších štátnych úradníkov, rozhodovať, a preto si myslím, že takýto dokument mal byť neoddeliteľne súčasťou materiálu, ktoré sú predkladané na vládu. Pokiaľ sa budem opierať o samotný rokovací poriadok vlády, tak v čl. 16 – Sprístupňovanie informácií súvisiacich s rokovaním vlády – ods. 3 sa hovorí, že Úrad vlády Slovenskej republiky sprístupňuje na internete texty materiálov predložených na rokovanie vlády, stanoviská organizačných útvarov Úradu vlády Slovenskej republiky k týmto materiálom, programy rokovania vlády, prijaté uznesenia, vrátane ich príloh, ešte raz, vrátane ich príloh, záznamy z rokovaní vlády a konečné znenia materiálov schválených vládou, ak to nie je v rozpore s osobitnými predpismi. Súhlas prezidentky Slovenskej republiky s vymenovaním štátnych úradníkov alebo odvolávaním vyšších štátnych úradníkov je prílohou materiálu, o ktorom rokuje vláda, aj keď nie je súčasťou možno, tak ako sa píše v odpovedi, materiálu, ktorý sa predkladá na vládu, ale ktorým následne predseda vlády žiada prezidentku, aby vyjadrila predchádzajúci súhlas, a tento súhlas musí byť doručený vláde Slovenskej republiky pred rozhodovaním vlády o takomto uznesení. To znamená, že tento materiál nie je žiaden problém dodatočne zaradiť do materiálu, ktoré sú predkladané na vládu, pretože ten materiál musí mať vláda k dispozícii pred tým, ako začne rokovať o tomto bode programu. Čiže ak samotný rokovací poriadok hovorí, že úrad vlády sprístupňuje na internete aj materiály vrátane ich príloh, tak tento dokument tvorí prílohu celého materiálu, pretože na základe tohto a len na základe tohto súhlasu prezidentky Slovenskej republiky vláda môže rozhodovať v zbore o týchto otázkach. Aby som pokračoval vrátených príloh, záznamy z rokovaní vlády a konečné znenia materiálov schválených vládou, ak to nie je v rozpore s osobitnými predpismi. Čiže ak to aj nie je súčasťou pôvodného návrhu materiálov, ktoré sa na vládu predkladajú, tak súčasťou konečného, konečných, konečného znenia materiálu schválených vládou, to musí byť, pretože ten súhlas prezidentky v každom jednotlivom prípade musí byť súčasťou materiálu na vládu. Smernica na prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády Slovenskej republiky, ktorú som citoval, schválená uznesením vlády č. 512/2001 hovorí v čl. 6 návrhu uznesenia vlády: „Návrh uznesenia vlády nesmie byť v rozpore s právnymi predpismi, medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná, ani politickými záväzkami prijatými Slovenskou republikou a nesmie presahovať pôsobnosť a právomoc vlády ani toho, komu sa úlohy navrhujú,“ nesmie presahovať právomoc. No pokiaľ súčasťou toho materiálu ten súhlas prezidentky nie je, tak nikto nevie ani Národná rada ako kontrolná inštitúcia nad vládou, či takýto, takéto uznesenie vlády a takéto rozhodovanie vlády v zbore prekračuje právomoc vlády alebo, alebo neprekračuje. Takisto čl. 8 – Náležitosti vlastného materiálu – hovorí, že vlastný materiál, správa koncepcie a informácia a podobne musí byť doručený a musí pritom poskytovať presnú a komplexnú informáciu o danej problematike. A potom hovorí, že čo má obsahovať najmä. Okrem toho predkladacia správa k danému materiálu hovorí, že musí obsahovať, ak bol materiál prerokovaný v poradných orgánoch, ktorých a s akým výsledkom a v ktorých poradných orgánoch ešte má byť prerokovaný. Ak materiál bol prerokovaný vládou, sa má predložiť inému orgánu, ktorému orgánu a na aký účel, takisto musí byť súčasťou predkladacej správy. Napriek tomu, že expressis verbis výslovne dokument s názov Súhlas prezidenta Slovenskej republiky s odvolaním alebo vymenovaním vyšších štátnych úradníkov nie je vymenovaný v ani smernici, ani v rokovacom poriadku, keďže tieto dokumenty, ako som povedal, sú vytvorené pre dobré časy, kedy vláda vládne s plnými kompetenciami, tak zo znenia aj rokovacieho poriadku vlády a zo znenia aj smernice na predkladanie materiálov a prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády, si myslím, jednoznačne vyplýva, že takýto súhlas prezidenta Slovenskej republiky, ktorý vyjadruje kontrasignáciu v zmysle ústavy na to, aby vláda vôbec mala kompetenciu rozhodovať v zbore, musí byť súčasťou materiálov, ktoré sú zverejňované na internetovej stránke, a preto považujem túto odpoveď za nepostačujúcu a za v zásade v rozpore s ústavou a s Právnym poriadkom Slovenskej republiky. Ďakujem pekne.