Čekovský, Kristián, poslanec NR SR (2023-02-14):
Ďakujem pekne. Možno... Ďakujem aj za síce krátku, ale myslím si, že napriek všetkému veľmi dôležitú diskusiu k tomuto návrhu, pretože akákoľvek zmena zákona o RTVS a o verejnoprávnych médiách, je dôležité, aby jednoducho k tomu prebehla debata, a určite beriem aj pripomienky k tomu, ktoré sa síce netýkali priamo tejto novely zákona, ale ktoré sa týkajú RTVS-ky, a to je financovanie. A tak ako som sám naznačil v úvodnom slove, my sme niekde na začiatku zmeny financovania a my sme niekde na začiatku zmeny financovania a pevne verím, že sa túto zmenu podarí dotiahnuť do takého konca, aby sa v momente, kedy bude tento parlament a táto vláda v demisii končiť a bude nastupovať ďalšia vláda po predčasných voľbách, tak bude jasný mechanizmus financovania RTVS, aby nenastal žiaden, ale žiaden problém v budúcom roku, práve naopak, aby boli garantované financie, ktoré budú možno ešte vyššie, ako boli klesajúce príjmy z koncesií. Ale o koncesiách a o financovaní snáď niekedy nabudúce. Chcel som odpovedať aj pánovi kolegovi Jarjabkovi (povedané so smiechom), ale odišiel. No tak, tak aspoň možno, že ak... ak... (Reakcia z pléna.) Uhm. Tak aspoň, aspoň teda aby to bolo v rámci záznamu. Ten spomenul, že Ústavný súd potvrdil legitimitu odvolania pani Zemkovej. No to je práve, by som povedal, veľmi zaujímavý precedens, to, čo potvrdil teda Ústavný súd, pretože ten v podstate povedal, ak som si správne, nie som právnik ani ústavný právnik, ale dobre naštudoval práve stanovisko a rozhodnutie Ústavného súdu v tejto veci, tak povedal, že v podstate nevadí, že pán Jarjabek za neúčasti pani Zemkovej dal návrh na odvolanie, teda riaditeľky RTVS, do parlamentu a nepodložil to v podstate riadne zákonom napriek tomu, že zákon jasne vymedzuje, za akých okolností môže parlament odvolať riaditeľa RTVS. Ale v momente, keď už parlament rozhodol, že riaditeľku odvoláva, tak už potvrdil ako keby legitimitu, alebo teda správnosť postupu, ktorý tomu predchádzal. A toto je, toto je, podľa mňa, veľmi teda zaujímavý precedens, ktorým by som sa teda na mieste pána Jarjabka (povedané so smiechom) veľmi nechválil, lebo naozaj dnes, dnes vďaka tomu všetci vieme, že akýkoľvek proces, ktorý bude predchádzať či už voľbe, alebo odvolaniu nejakých riaditeľov inštitúcií, nemusí byť zákonne podložený, lebo ako rozhodne parlament, tak v podstate potvrdzuje správnosť tohoto postupu. To bolo len k odpovedi pána, k tomu, čo hovoril pán Jarjabek. Ten zároveň prirovnával, alebo teda hovoril veci, ktoré sú v tom návrhu zákona, čiže (povedané so smiechom) to bolo pre mňa prekvapujúce, lebo zároveň povedal, že prirovnal to k voľbe riaditeľa, myslím, že Slovenského národného divadla, že vznikla nejaká komisia, ktorá sa zišla, zvolila a rozišla, a opäť nikto nevedel, kto tam je a čo tam robí. No veď to som práve povedal už v úvodnom slove, že tento návrh je iný, ako v minulosti predkladali kolegovia Maďarič s Poliačikom, pretože dáva voľbu a odvolanie do rúk Rady RTVS, ktorá je orgánom riadne akože v tom organizme RTVS a v tej štruktúre je orgánom RTVS presne takým spôsobom, ako to funguje vo väčšine európskych krajín. To znamená, že, to znamená, že nie sú to žiadni „random“ ľudia, ktorí sa zídu, niekoho vyberú a potom sa rozídu. Opäť sa pýtal na to, že keď viacerých, napríklad z novinárskej obce rôzne organizácie navrhnú niekoho, že kto ich potom určí a vyberie. To som tiež povedal, že dozorná komisia bude žrebovať, ak príde viacero návrhov na tú jednu pozíciu, to som tiež už objasnil. A potom ešte to tak zaobalil do takéhoto všeobecného, že my si máme povedať, že čo od RTVS vlastne chceme. Ja som veľmi rád, že pán Jarjabek nezačal s tým, že aby sme si najprv povedali, čo je to verejnoprávnosť, lebo tak väčšinou vznikali také, by som povedal, také dlhé niekoľkohodinové diskusie o tom, že keď sme chceli niečo meniť v RTVS, tak povedzme si najprv, že čo je to verejnoprávnosť, a poďme päť hodín mlátiť prázdnu slamu. A hovoriť, že čo vlastne chceme od RTVS? No tak boli tu desať rokov, tak mohli tiež povedať, že čo vlastne chcú od RTVS, a v konečnom dôsledku sme to aj videli, keď, keď im v podstate celú túto agendu prevzal Andrej Danko a začal si tam presadzovať svoju politiku. Tak asi to oni chceli od RTVS. Čiže toľko k tomu, čo zaznelo v rozprave, lebo som pripravený zareagovať na všetky takéto pripomienky. Ale myslím si, že ak sa chceme pohnúť z miesta, tak nemôžeme začínať takýmto niečím vágnym. My už dnes vieme, že čo asi chceme aj od RTVS, je to v zákone. Myslím si, že aj ľudia, ktorí pracujú v RTVS, vedia, čo je to verejnoprávnosť a akým spôsobom vytvárať obsah, kvalitný obsah, ktorý, ktorý vzdeláva, vychováva a ktorý, ktorý formuje ľudí, a myslím, že toto nemusia vymýšľať politici v pléne Národnej rady, preto my potrebujeme riešiť systematické veci a to je financovanie, to je, to je odpolitizovanie, to je voľba ľudí do rady, voľba generálneho riaditeľa mimo parlamentu. Toto je to, čo majú riešiť politici, a nie sa zamýšľať nad tým, že čo chceme, aby RTVS vysielala. Takže ešte raz, toľko k tomu, čo zaznelo v rozprave, a už len naozaj, že pre doplnenie, aby to bolo kompletné, aj predstavenie tohto návrhu v prvom čítaní. Ja som v tom úvodnom slove možno nespomenul pár vecí, ale to sú, by som povedal, že také menej podstatné. A určite tam posilňujeme kompetenciu tejto správnej rady, ktorá po novom by už mala aj určité páky na generálneho riaditeľa. Napríklad by mohla krátiť plat riaditeľovi. Dnes, naopak, za akýchkoľvek zlyhaní predchádzajúceho riaditeľa, napríklad pána Rezníka, zakaždým Rada RTVS pri každom rokovaní štvrťročnom odklepla 100 % odmenu tomuto riaditeľovi, ktorý potom vo výsledku mal 7-8-tisícový plat, a jednoducho, keď sme sa, keď na toto pýtali, prečo takýmto spôsobom konajú, tak ich odpoveď bola, že je to vlastne ich nejaká ako povinnosť zo zákona, že oni schvaľujú zvýšenie platu. Čiže my dávame kompetenciu, aby rada mohla práve naopak v prípade zlyhaní siahnuť na plat riaditeľa. Samozrejme, teda rada volí, nielen volí riaditeľa, ale po novom bude robiť aj verejné vypočutia kandidátov a možno, aby bolo jasné, že z tých pätnástich členov dvojtretinová väčšina by volila riaditeľa, to znamená aspoň 10 členov rady. A zároveň riaditeľa odvoláva rada podľa vopred vymedzených skutočností. Toľko k správnej rade. K tej etickej komisii možno ešte pre upresnenie, čiže aj v tej, v tom návrhu zákona sa uvádza, že je orgánom vnútornej samoregulácie, ktorého úlohou je zaujímať stanoviská k dodržiavaniu etického kódexu a iných etických princípov zamestnancami, a aj upresnenie, čo sa týka členov, má najmenej päť členov, ktorých volí a odvoláva rada tak, aby v etickej komisii boli zastúpení jeden odborník na profesijnú etiku navrhnutý najpočetnejšou profesijnou organizáciou novinárov, jeden novinár zamestnaný v Rozhlase a televízii Slovenska, ktorý nie je vedúcim zamestnancom, navrhnutý zástupcami zamestnancov, jeden odborník v oblasti ochrany ľudských práv navrhnutý Kanceláriou verejného ochrancu práv a dvaja zástupcovia občianskej spoločnosti na základe návrhov subjektov uvedených v štatúte etickej komisie, z ktorých jeden je odborníkom v oblasti boja proti dezinformáciám a druhý jeden je odborníkom v oblasti mediálnej komerčnej komunikácie. Tu si teda dovolím povedať, že naozaj je to veľký posun vpred aj v prípade takejto etickej komisie, pretože dnes, ako som spomínal, etická komisia je orgánom, ktorý má, ktorý si ad hoc môže zvolať riaditeľ, a väčšinou je to, sú to všetko jeho podriadení manažéri a tým dá posúdiť povedzme reportáž, či sa porušili nejaké etické princípy alebo či redaktor, ktorý tú reportáž robil a zastáva sa jej a dostane sa do konfliktu s nadriadeným, či teda má pravdu, nemá pravdu. Dnes to jednoducho nemá kto riadne vyšetriť, niekto nezaujatý. To znamená buď sa tým zaoberá rada, ktorá má navolených členov v parlamente, alebo sa tým zaoberajú ľudia, ktorých vyberie sám generálny riaditeľ. Čiže toto je orgán, ktorý by bol zo... od svojej podstaty nezávislý, nezaujatý, a myslím si, že môžeme dôverovať ľuďom, či už budú nominovaní Kanceláriou verejného ochrancu práv, alebo ľudia z oblasti boja proti dezinformáciám, alebo občianskej spoločnosti, alebo nominovaní novinármi, že posúdia aj tie výstupy, aj tie reportáže a aj tie prípadné spory naozaj nezaujato, pretože nebudú mať väzbu ani k politikom, ani k vedeniu RTVS. A potom ešte jedna možno taká zaujímavosť a to už, to je už tiež teda v tom zákone, len som to v úvodnom slove opomenul, zriaďuje sa aj výkonný výbor, alebo teda je definovaný výkonný výbor, ktorý je poradným orgánom generálneho riaditeľa a osoby do funkcií, z ktorých titulu sú členmi výkonného výboru s výnimkou funkcie generálneho riaditeľa, vymenúva a odvoláva generálny riaditeľ po predchádzajúcom schválení radou a vo výkonnom výbore je okrem generálneho riaditeľa riaditeľ Slovenského rozhlasu, Slovenskej televízie, ekonomický riaditeľ RTVS, technický riaditeľ RTVS, riaditeľ marketingu RTVS a vedúci zamestnanec RTVS zodpovedný za oblasť spravodajstva a aktuálnej publicistiky. Čiže naozaj aj taký ten monokratický model toho fungovania, ktorý dnes máme, že síce generálny riaditeľ stojí na čele tejto inštitúcie, tak má okolo seba taký poradný zbor, výkonný výbor, ktorý, ktorý s ním túto inštitúciu vedie, a opäť je to, je to na základe inšpirácie teda zo zahraničia, pretože nie všade je na čele inštitúcie jeden generálny riaditeľ, ale v niektorých krajinách sú to, sú to viacerí riaditelia, ktorí to takto vedú. Čiže v tomto návrhu môžete vidieť naozaj, by som povedal, také, také, takú inšpiráciu aj v tom, že niektoré aj súkromné firmy a väčšie firmy fungujú takto a fungujú potom efektívne a úspešne práve preto, že majú vyvážený spôsob výkonu, ale aj kontroly. Nemám asi k tomu, čo dodať. Iba to, že naozaj môžeme urobiť veľký krok pre odpolitizovanie RTVS a zároveň tento návrh neprichádza, neprichádza pred nejakou voľbou generálneho riaditeľa, pretože to je ešte možno to, čo tento parlament málokedy zažíva. Zmena zákona alebo nejaká reforma, ktorá nemá vplyv momentálne na nejakú voľbu, ktorá by bola o mesiac napríklad alebo o dva mesiace, alebo by bola účelová, že niekde v tomto zákone zároveň bude, že prijatím tohto zákona sa končí funkčné obdobie aktuálnemu riaditeľovi. Nie. Teraz môžeme nastaviť systém, podľa ktorého, ak budúca vláda nejak neznásilní legislatívny proces, alebo teda zákon a neodvolá riaditeľa, tak potom by sa riadila návrhom, ktorý je pripravený poctivo s odborníkmi na ministerstve kultúry a môže, môžu sa na to všetci vopred pripraviť a zvoliť to podľa tohto. Takže ďakujem pekne za debatu a prajem ešte pekný zvyšok dňa.