Richter, Ján, minister práce, sociálnych vecí a rodiny SR (2015-03-10):
Ďakujem pekne za slovo, pán podpredseda. Vážené panie poslankyne, páni poslanci, prvoradým zámerom predkladanej novely je v súlade s Programovým vyhlásením vlády Slovenskej republiky zaviesť minimálny dôchodok. Jeho cieľom je riešiť situáciu tých poberateľov dôchodkových dávok, ktorí dovŕšili dôchodkový vek aj vzhľadom na to, že celý život pracovali, majú taký nízky dôchodok, že sú odkázaní na pomoc v hmotnej núdzi. Skutočnosť, že sú nútení žiadať o pomoc v hmotnej núdzi, vláda Slovenskej republiky považuje za nedôstojnú, ako aj administratívne zaťažujúcu. Z uvedeného dôvodu vláda predkladá návrh, ktorého podstatou je zvýšiť sumu starobného dôchodku alebo invalidného dôchodku vyplácaného po dovŕšení dôchodkového veku tak, aby dôchodca, ktorý dosiahol aspoň 30 kvalifikovaných rokov dôchodkového poistenia, ako jednotlivec nebol odkázaný na pomoc v hmotnej núdzi. Zároveň je minimálny dôchodok navrhnutý tak, aby takto zvýšený dôchodok bol vyšší, než by bola suma úhrnu dôchodku v pomoci v hmotnej núdzi. Nejde o osobitnú samostatnú dávku, ale o zvýšenie sumy starobného dôchodku, respektíve invalidného dôchodku po dovŕšení dôchodkového veku na sumu minimálneho dôchodku, ktorá rastie v závislosti od počtu získaných kvalifikovaných rokov dôchodkového poistenia. V každom konkrétnom prípade môže byť toto zvýšenie iné, u niekoho viac, u niekoho menej, v závislosti od výšky jeho dôchodkového príjmu a od počtu získaných kvalifikovaných rokov dôchodkového poistenia. Tým sa uplatňuje pri stanovení sumy minimálneho dôchodku, okrem princípu solidarity, primerane aj princíp zásluhovosti v súlade s Programovým vyhlásením vlády Slovenskej republiky, v ktorom sa vláda zaviazala zabezpečiť minimálny dôchodkový príjem s vyváženou mierou solidarity a zásluhovosti. Ďalším špecifikom zavedenia minimálneho dôchodku v porovnaní so súčasným stavom je skutočnosť, že pri minimálnom dôchodku sa nebude posudzovať príjem a majetok celej domácnosti, rozhodujúca bude už len výška dôchodkového príjmu konkrétneho dôchodcu. Okrem toho nebude potrebné o toto zvýšenie dôchodku osobitne žiadať, ako je tomu pri pomoci v hmotnej núdzi, pretože sa bude vyplácať automaticky ako zvýšenie základného dôchodku prostredníctvom Sociálnej poisťovne. Zavedenie minimálneho dôchodku sa bude týkať približne 75-tisíc poberateľov dôchodkov. Okrem uvedeného minimálneho dôchodku sa v rámci predloženého návrhu zavádza aj vyrovnávací príplatok. Ide o nový druh dôchodkovej dávky, ktorým sa má čiastočne eliminovať nepriaznivá situácia tých dôchodcov, ktorí boli poškodení o svojich dôchodkových nárokoch rozdelením Českej a Slovenskej Federatívnej Republiky. V súvislosti s rozdelením Českej a Slovenskej Federatívnej Republiky bolo nutné rozdeliť medzi nástupnícke štáty tiež zodpovednosť za nároky vyplývajúce z účasti na dôchodkovom systéme zaniknutej federácie. Rozdelenie záväzkov bolo vykonané v dvojstrannej zmluve medzi Českou republikou a Slovenskou republikou o sociálnom zabezpečení zo dňa 29. októbra 1992. Zmluva v čl. 20 ustanovila, že doba zabezpečenia získaná pred rozdelením Československej federatívnej republiky sa bude považovať za dobu zabezpečenia tohto zmluvného štátu, na území ktorého mal zamestnávateľ, to znamená občan, sídlo ku dňu rozdelenia ČSFR alebo naposledy pred týmto dňom. Vyrovnávací príspevok sa týka tých dôchodcov, ktorí majú na základe rozdelenia Českej a Slovenskej Federatívnej Republiky nižší úhrn českého a slovenského dôchodku, ako by bola suma dôchodku, ak by sa priznal poistencovi výlučne podľa právnych predpisov Slovenskej republiky s prihliadnutím na celú dobu dôchodkového poistenia, resp. zabezpečenia, tak pred, ako aj po rozdelení Českej a Slovenskej Federatívnej Republiky. Rozdiel medzi týmito dôchodkami tvorí práve spomenutý vyrovnávací príplatok. Tretím okruhom zmien, ktoré prináša predkladaná novela, je rozšírenie okruhu poistencov štátu o kategóriu ohrozeného alebo chráneného svedka. Dôvodom tejto zmeny je skutočnosť, že tieto osoby zaradené do programu ochrany svedka nemôžu z objektívnych dôvodov vykonávať určitý čas zárobkovú činnosť a tým prichádzajú o možnosť nadobudnúť dôchodkové práva. Štát má záujem na tom, aby tieto osoby boli v období, kedy sú zaradené do tzv. programu ochrany svedka, pokryté dôchodkovým poistením ako tzv. poistenci štátu, keďže ide o celospoločensky prospešné konanie, ktorým napomáhajú odhaľovať a usvedčovať páchateľov závažných trestných činov. Poistné na dôchodkové poistenie bude za tieto osoby platiť štát, avšak len počas doby, kedy objektívne nemôžu vykonávať zárobkovú činnosť. Identita ohrozeného, resp. chráneného svedka nebude vznikom povinného dôchodkového poistenia ohrozená, keďže Sociálna poisťovňa bude vedieť, resp. evidovať tohto poistenca pod pôvodnou identitou. Nová identita bude známa len orgánu príslušnému na poskytovanie ochrany a pomoci. Ďakujem pekne, pán podpredseda, skončil som.