Vašečka, Richard, poslanec NR SR (2013-10-23):
Dobrý deň. Vážená pani predsedajúca, vážený pán minister, kolegyne, kolegovia, ja som vám vďačný za túto novelu z toho dôvodu, že ma zase inšpirovala k tomu, prelistovať si školský zákon, najmä teda tie novelizované časti. Ale čítal som si napríklad aj ten úvod, ktorý pokladám za veľmi dôležitý, podstatný. Pred chvíľou som si v ňom nalistoval napríklad, že v roku 2008 nám stačilo ešte hovoriť o rovnosti muža a ženy a nepoužíval sa dneska taký ten obľúbený výraz rodová rovnosť. Ja by som z tohto miesta chcel aj poďakovať pánu ministrovi za odpoveď na moju interpeláciu, budem o tom hovoriť viac zajtra, keď na to bude priestor, ale teraz chcem poďakovať, keďže ho mám takto osobne prítomného, lebo často sa nám stáva, že páni ministri sú pracovne vyťažení. K tomu samotnému zákonu, ja by som sa vyjadril tak konkrétnejšie, k tomu uznávaniu, resp. neuznávaniu tohto jazykového certifikátu, náhrade maturitnej skúšky. Bol som triedny na strednej škole, kde sa teda maturovalo z cudzieho jazyka. A viem, že študenti aj učitelia túto možnosť vítali, nikdy som nezachytil od svojich kolegov, že by im to nejako prekážalo. Viete, len taká praktická poznámka, ak učiteľovi maturuje 30 žiakov alebo 10 žiakov, nie je to preňho otázka financií, toho, že dostane menej zaplatené, ale je to otázka určitej formálnej práce navyše, lebo taká tá skutočná práca byť odvedená musí byť, to je samozrejmé. Sú aj tí žiaci, ktorí majú certifikáty, sa ten cudzí jazyk učia a zúčastňujú sa na konverzáciách, cvičeniach a tak ďalej. Ale niektoré tie formálne veci ako vypisovanie papierov a všetkých formalít spojených s tou skúškou potom odpadá, ak sú tie jazykové certifikáty uznané. Nezaťažovalo to extra nejako triednych, teda bol som triedny, hoci nie som teda jazykár, ale triedny som bol. Takže ja by som sa prihováral za to, aby sa nad týmto smerom do druhého čítania ešte pouvažovalo. Možné vylepšenia sú teda také, že ak nám prekážajú pochybnosti alebo ak nám ak máme pochybnosti o nejakých certifikátoch, respektíve certifikačných ústavoch, ktoré tuto môžu potvrdiť tú skúšku, tak nech sa tie, ktoré sa nespochybniteľné, uznávajú a, povedzme, nech sa nejakým spôsobom vyraďujú tie, ktoré sú spochybniteľné, pretože, ako to aj spomínal predrečník pán poslanec Fronc, tak naozaj sú niektoré certifikáty, o ktorých naozaj, myslím si, ani ministerstvo školstva, ani nikto z oblasti učiteľov cudzích jazykov nemá pochybnosti. Takže za toto by som sa prihováral, aby sa na to pozrelo. Myslím si, že to nebude riešenie, ktoré poteší študentov, ich rodičov a učiteľov. Neviem, koho poteší teda, ale myslím, že týchto spomínaných nepoteší. Ja by som chcel sa ešte krátko dotknúť, tiež apelovať na pána ministra, i keď priamo to nesúvisí so zákonom, ale týka sa to vzdelávania, na tú situáciu s tými osemročnými gymnáziami. Tak ako som spomínal, bol som triedny. A tak isto som bol triedny na osemročnej forme. Včera som debatoval s nejakými učiteľmi zo širšej učiteľskej verejnosti, zdá sa, že naozaj tento problém je hlavne teda v Bratislavskom kraji, lebo tá vyváženosť percentuálna je taká, že na Slovensku počet žiakov na tých osemročných gymnáziách nepresahuje priemerne nejako zásadne tých 5 %, to percento je rádovo významne vyššie v Bratislavskom kraji. Takže len taký krátky apel na pána ministra je to, skúsiť možno to diferencovať, nie vždy aby boli tie také centralizované alebo rovnostárske riešenia v zmysle, všade rovnako a nikdy inak musia byť tie najlepšie. Myslím si, že situácia v Bratislave je špecifická, vidíme to, aj čo sa týka napríklad pracovného trhu, ako to tu funguje, či sa tu napríklad celé Slovensko schádza, takisto nejaký prístup k výchove a vzdelávaniu je možno iný ako vo zvyšku Slovenska alebo ako na priemere Slovenska. Myslím, že celkovo takýto prístup, kde zohľadňujeme špecifiká, či už regiónu alebo aj konkrétnej školy, alebo konkrétnej skupiny žiakov, študentov, je veľmi osožný a je dobré, aby sa prejavil aj v školskom zákone a aj v jeho novelizácii. Ďakujem.