L. Köteles, poslanec: (2001-11-08):
už pri koncipovaní pôvodného zákona Národnej rady Slovenskej republiky o Štátnom fonde likvidácie jadrovoenergetických zariadení a nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnymi odpadmi zmyslom jeho prijatia bolo zhromaždenie finančných prostriedkov od prevádzkovateľov jadrovoenergetických zariadení ako náklady budúcich období na likvidáciu jadrových elektrární. Teda sporiť, kumulovať finanč-né prostriedky tak, aby boli dostatočné na likvidáciu jadrových zariadení aj v prípade zániku právnickej osoby, ktorá ich prevádzkovala. Preto novela zákona, o ktorom práve rokujeme, zohľadňuje aj odstávky reaktorov, čo nebude narúšať predpokladané príjmy fondu a napomôže kumulácii finančných zdrojov na likvidáciu jadrovoenergetických zaria-dení. Z tohto hľadiska osobne podporujem logiku návrhu zákona, ale som nútený položiť jednu otázku. Pán minister, podľa návrhu naakumulované prostriedky už budú dostačujúce na likvidáciu V1 a V2? Vážení prítomní, v dôsledku podpory regiónov spôsobom, akým to predkladá teraz platný zákon, by plynulým odčerpávaním prostriedkov fondu boli negatívne ovplyvňované časti prostriedkov fondu, ktoré sú získané z úrokov a finančných operácií. Navrhovaná novela zákona rieši tieto problémy tým, že obce budú odškodňované priamo prevádzkovateľom jadrovoenergetických zariade-ní vopred stanovenou právne nárokovateľnou výškou poplatku, ktorý bude môcť samospráva zahrňovať do príjmovej časti rozpočtu a plánovať jeho využitie. Zároveň sa tým odbúrava administratívne náročné a nepružné vybavovanie žiadostí obcí orgánmi fondu, ktoré, zdôrazňujem, ani dosiaľ nefungovali. (Hlasy z pléna.) Dovoľte mi položiť ďalšiu otázku, pán minister. Napriek tomu, že prvé zasiahnuté regióny tvrdili najviac, že elektrárne sú bezpečné, teoreticky by nepotrebovali ani odškodňovanie, ja tento návrh podpo-rujem. Veď tam existuje určitá psychická záťaž, ale nie psychická, ale konkrétna záťaž existuje v iných regiónoch, viď napríklad v dosahu elektrární Nováky, Vojany a tak ďalej, a tak ďalej. Pán minister, ako chceme toto riešiť? Ešte taká kacírska otázka. Moja sestra býva v centre mesta v Košiciach na ulici Jána Amosa Komenského a práve naproti zbierajú anonymné jadrové odpady. Ako budú odškodňovaní tam bývajúci Košičania? Ďakujem. (Potlesk.) I. Presperín, podpredseda NR SR: Vyhlasujem rozpravu o tomto bode programu za skončenú. Pán minister, chcete sa vyjadriť k rozprave? Nech sa páči. Ľ. Harach, minister hospodárstva SR: Ďakujem. Ale veľmi, veľmi krátko. K návrhom, ktoré predložil pán poslanec Juriš. Pozmeňujúce návrhy na počty členov Rady fondu dávam na zváženie, prosím pekne. Myslím si, že fond, Rada fondu rozhoduje o veľmi a výsostne odborných otázkach. To ja by som mohol potom povedať, keď sa likvidujú napríklad kontaminované stavebné materiály, tak nech sú tam dvaja zástupcovia ministerstva stavebníctva. Akonáhle sa budú likvidovať, povedzme, ak by došlo ku kontaminácii ciest asfaltových a podobne, no tak by tam museli byť zástupcovia ministerstva dopravy. Ja by som bol skôr za to, aby sa dôraz kládol na to, aby tam boli skutočne odborníci, ktorí robia v tejto oblasti, pričom to nie je také jednoduché. Neodporúčal by som zloženie tejto rady viesť takýmto spôsobom. Zástupca ministerstva financií, pán poslanec, dnes sa hľadajú odborníci, ktorí dokážu posúdiť finančné náklady na likvidáciu tekutého jadrového odpadu, v rámci Európy sa vyhľadávajú odborníci, ktorí by dokázali posúdiť tieto finančné náklady. Bez toho, že by som sa kohokoľvek chcel dotknúť, nie je to také jednoduché u nás nájsť, to nie je rozhodovanie, povedzme, o otázkach vynaloženia financií z pohľadu štátneho rozpočtu, účtovného spôsobu a podobne. Toto robia audítorské firmy, audítori, ktorí oficiálne auditujú všetky tieto náklady. Naopak, prosím, ja by som skôr prijal taký návrh do zákona, ktorý by zaviazal ministerstvo hospodárstva a ministra hospodárstva, aby to boli doslovne renomovaní odborníci v oblasti jadrovej energetiky, jadrovej techniky. Ale v žiadnom prípade nemôžem súhlasiť so zvýšením odvodov. To má celý rad ďalších aspektov. To sa jednoducho premietne do ceny elektrickej energie, ani tak nevieme a nedá sa odhadnúť možno rast iných nákladov, ktoré spôsobia, že predikované ceny aj po tomto zvýšení sa nebudú meniť smerom nahor. Nie je možné likvidovať jadrovo-energetické zariadenia v budúcnosti bez účasti štátneho rozpočtu, po prvé. Po druhé, to je čas, keď podľa mňa bude oveľa zaujímavejšie urobiť také prostredie a urobiť, ako by som to povedal, zo Slovenských elektrární takú hospodáriacu spoločnosť, že Slovenské elektrárne ako prevádzkovateľ týchto zariadení bude môcť vynakladať postupne viacero prostriedkov účelovo a projektovo orientovaných. Čo aj robia. To je po druhé. Po tretie, toto je problém, ktorý má európsku, ak nie svetovú dimenziu, a predpokladám, a to už sa k tomu robia reálne kroky, že v rámci Európskej únie budú vznikať účelové fondy, ktoré budú môcť využívať členské krajiny NATO, aby mohli riešiť a financovať technické úlohy a projekty súvisiace s likvidáciou jadrovoenergetických zariadení, keď k tomu dôjde. Čo sa týka návrhu na zverejňovanie v správe o hospodárení fondu, to je veľmi dobrý návrh. Ten, myslím si, je potrebné akceptovať a táto úloha môže byť definovaná, uložená aj zo zákona. Je to uznesenie vlády. Samozrejme, každoročne predkladám do vlády informáciu o čer-paní Štátneho fondu likvidácie jadrovoenergetických zariadení. Správa je prístupná na internete, ale keď to bude úloha zdôraznená zo zákona, tento návrh treba akceptovať, je dobrý. Pán poslanec Bohunický hovoril o veciach, ktoré súvisia, skôr teda na výzvu zareagujem, áno, viem, že tieto rozhodnutia sú v Rade fondu už pripravené. V týchto dňoch práve Rada fondu reagovala a hovoril som s riaditeľom Štátneho fondu aj pri príprave vlastne dnešného rokovania Národnej rady, tak mi povedal, že v krátkom čase by tie rozhodnutia mali prísť. Chápem tú vec, pretože je to fiškálny rok, aj keď obce s tým nemajú až taký problém, aby to preniesli aj do budúceho roku. Rozhodnutia sú pripravené. Dostavba nemocnice bola prerokovaná na úrovni pracovných skupín zdravotníctva, hospodárstva, Slovenských elektrární a v najbližších dvoch rokoch by sa zdravotno-technologické časti mali skončiť. Pán poslanec Köteles položil otázku, ktorá je podobná, či naaku-mulované prostriedky budú dostačujúce na likvidáciu V1 a V2. Ale najskôr treba uviesť, aby sme nevyvolali nejakú paniku. Nehovoríme o odstavení V2. V2 má moderné reaktory, čiže to netreba spomínať. V2, kde teraz ideme zvyšovať bezpečnosť, ide tam investícia v objeme približne 12 mld. Sk, je jadrová elektráreň, ktorá už má také parametre, že pri odvodoch, ktoré sú a vzhľadom na to, že životnosť reaktorových nádob je projektovaná, je takmer 40-ročná projektovaná životnosť, tak toto je už elektráreň, ktorá si môže zarobiť na seba dovtedy, kým by došlo k odstavovaniu, a potom sú to desaťročia, aj to viďme, počas desaťročí prípadne aj k likvidácii tej elektrárne, k likvidácii v normálnom zmysle slova. Pozrite sa, chápem to, že aj občania iných obcí, ktorí sú v dosahu a nielen, aby ste nemali v pozornosti len elektrárne, ako sú Nováky alebo Vojany, ako príklad aj keď tam už došlo k takej technologickej modernizácii celého spaľovacieho procesu, že s výnimkou dvoch blokov, ktoré budú postupne odstavované, sú všetky už také, že spĺňajú európske emisné štandardy. Dokonca sú hlboko pod nimi. To znamená, že sú už tie spaľovacie cykly kvalitné. Tam už by nemalo dochádzať z tohto hľadiska k narúšaniu životného prostredia. Iná vec je, pravda, odpad. Práve dnes bol u nás na návšteve minister hospodárstva  Severné Porýnie Westfalsko Spolkovej krajiny a hovorili sme o licencii, ktorá je vyvinutá, je to momentálne špičková licencia na spracovanie tuhého odpadu z týchto spaľovacích procesov. Ja som za to, a práve k tomu smerovalo úsilie vlády, aby sa takéto odškodnenie urobilo formou špeciálnych daní, ktoré by dostávali, aby sa to previedlo do daňového systému, čo je výhodnejšie a v tom prípade by nebolo potrebné mať špecializované fondy a špeciálne zákony pre jadrovú energetiku, keď chcete, potom pre tepelnú energetiku a podobne. Tento zákon, samozrejme, umožňuje likvidovať aj anonymné jadrové odpady a zdroje tohto fondu musia byť použité aj na takéto, ale skôr by som preferoval také opatrenia, v rámci iných, povedzme, aj rezortov, aby vôbec nedošlo k tomu, že sa niekde objaví akýsi anonymný rádioaktívny odpad. Už potom, keby bol veľmi nebezpečný, nám nepomôže ani dostatok fondov, dostatok prostriedkov vo fonde. Čiže tam treba urobiť opatrenia skôr, ešte dávno predtým, ako vôbec by malo dôjsť k jeho likvidácii. Ale to sme urobili v oblasti tovarov dvojitého určenia s medzinárodným režimom kontroly a podobne. Taký zákon je tu v prvom čítaní, môžeme prípadne aj tam hovoriť o vyhláške, ktorá by upravila činnosť Úradu jadrového dozoru, colných orgánov so špeciálnym zameraním na anonymný jadrový, nielen odpad, možno aj v súvislosti s medzinárodnou situáciou. Ďakujem za pozornosť. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem. Pán spravodajca, chcete sa vyjadriť? Nech sa páči.