Počiatek, Ján, minister dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR (2014-02-06):
Ďakujem za slovo. Vážená pani predsedajúca, vážené dámy, vážení páni, vážený pán poslanec, ministerstvo vystupuje ako verejný obstarávateľ zatiaľ jedinej koncesie na projektovanie, výstavbu, financovanie, prevádzku a údržbu vybraných úsekov cestnej infraštruktúry v rámci územia Slovenskej republiky. Ide o rýchlostnú cestu R1 v troch úsekoch, a to Nitra – Selenec, Selenec – Beladice, Beladice – Tekovské Nemce, ktoré boli vystavané v rekordne krátkom čase, a to za dva roky, a uvedené do predčasného užívania 28. 10. 2011, a štvrtým úsekom tvoriacim PPP rýchlostnú cestu R1, ktorým je severný obchvat Banskej Bystrice, ktorý bol odovzdaný do predčasného užívania 27. 7. 2012. Ide o prvý PPP projekt na Slovensku realizovaný v takomto rozsahu s celkovou dĺžkou 51,6 kilometra. Prvé dva roky prevádzky tohto projektu dokazujú, že jeho realizácia formou PPP bola správnym rozhodnutím. Z pohľadu pozitívnych celospoločenských aspektov vybudovania úsekov R1 od Nitry po Tekovské Nemce je najväčším prínosom výrazné zníženie nehodovosti a minimalizácia negatívnych dôsledkov na zdravie účastníkov cestnej premávky na ceste I/65, ktorá bola do času sprístupnenia R1 verejnosti najfrekventovanejšou cestnou komunikáciou v úseku od Nitry po Hronský Beňadik v smere na Banskú Bystricu. Výstavbou rýchlostnej cesty sa vytvorilo alternatívne, nadštandardné, rýchlejšie a hlavne bezpečnejšie prepojenie miest, obcí ležiacich v smere od Nitry až po Banskú Bystricu. Počas obdobia prvých 24 mesiacov plynutia koncesnej lehoty bol na rýchlostnej ceste R1 zaznamenaný prejazd zhruba 16 miliónov vozidiel na všetkých štyroch úsekoch, pričom priemerná denná intenzita sa pohybuje na úrovni zhruba 20 tisíc vozidiel. Koncom novembra 2013 došlo k úspešnému refinancovaniu projektu v stratégii založenej na nahradení doterajšieho bankového úveru emisiou projektových dlhopisov, ktorým bola dosiahnutá významná úspora výdavkov štátneho rozpočtu v celkovej sume takmer 145 miliónov eur. Úspešné zvládnutie tohto procesu refinancovania prinieslo pre Slovenskú republiku významný efekt spočívajúci nielen v pozitívnych dopadoch na štátny rozpočet, ale aj v posilnení renomé štátu ako spoľahlivého a stabilného verejného partnera. Finančné uzatvorenie refinancovania v stratégii založenej na nahradení bankového úveru emisiou projektových dlhopisov predstavuje unikátne riešenie, nakoľko Slovenská republika je prvým členským štátom v Európskej únii, ktorej sa podarilo zabezpečiť financovanie dopravného infraštruktúrneho projektu takéhoto významu prostredníctvom projektových dlhopisov. Úspešná realizácia refinancovania predstavuje jasný signál aj pre finančné trhy, že koncepcia verejno-súkromného partnerstva v podmienkach Slovenskej republiky je plne etablovaná, efektívne využívaná a tiež trvalo udržateľná, čo vytvára priaznivé prostredie pre prípravu a realizáciu ďalších PPP projektov v budúcnosti. Prestížny časopis Project Finance International vyhlásil refinancovanie prvého slovenského PPP projektu rýchlostnej cesty R1 Pribina za najlepší dlhopisový projekt v roku 2013 v celej Európe. Ocenil okrem iného aj skutočnosť, že sa na novej schéme financovania podieľajú kľúčoví investori z pôvodného modelu a rating projektových dlhopisov agentúrou Standard & Poor’s bol stanovený na úrovni BB+, čo je veľmi vysoký rating vzhľadom na to, že to je individuálny infraštruktúrny projekt. Ide teda o mimoriadny projekt, čo do dĺžky financovania obdobia, emisia dlhopisov bola až na 26 rokov. A to je možno považovať naozaj za veľký úspech, z celkovej emitovanej sumy 1,2 mld. eur prejavili o dlhopisy najväčší záujem najmä investori z Nemecka, ktorí nakúpili až 31 % z celkovej sumy, nasledovaní britským investormi s 24 %, pričom slovenské subjekty nakúpili 11 % z celkovej sumy. Len pripomeniem, že tento PPP projekt bol ocenený už v roku 2009 ocenením Project Finance International Award v kategórii infraštruktúrna transakcia roka. Tak ako už bolo viackrát komunikované zo strany ministerstva, plánujeme pokračovať v budovaní nadradenej cestnej infraštruktúry aj s využitím PPP schémy. Ako najvhodnejší a najjasnejší kandidát na realizáciu formou PPP sa v súčasnosti javí výstavba úseku diaľnice D4 Jarovce – Ivanka pri Dunaji-sever až po Raču a úsekov rýchlostnej cesty R7 Bratislava Prievoz – Bratislava Ketelec a Bratislava Ketelec – Dunajská Lužná, Dunajská Lužná – Holice. Výstavbou diaľnice D4 a rýchlostnej cesty R7 sa nespochybniteľne vytvoria v porovnaní s existujúcim stavom kvalitné, ako aj kapacitne lepšie dopravné podmienky v dotknutom území. Realizácia projektu diaľnice D4 a rýchlostnej cesty R7 odstráni nepriaznivú dopravnú situáciu v Bratislavskom samosprávnom kraji. Vzhľadom na veľmi výhodnú polohu Bratislavského kraja v rámci stredoeurópskeho regiónu si Bratislavský kraj postupne posilňuje svoje postavenie medzinárodnej križovatky ciest, železníc, vodnej, ako aj leteckej dopravy. Jedným z aspektov potreby realizácie projektu výstavby diaľnice D4 ako strategickej priority je práve zaťaženie či až preťaženie cestných komunikácií vedúcich územím Bratislavského kraja tranzitnou dopravou. Ďalším aspektom výrazne určujúcim charakter dopravnej situácie v Bratislavskom kraji je cieľová a zdrojová doprava Bratislavy a výrazný nárast podielu prímestskej dopravy. Hlavnými dôvodmi na využite formy verejno-súkromného partnerstva pri projekte D4 a R7 sú veľkosť projektu a najmä rozpočtové obmedzenia, keďže vzhľadom na kapitálovú náročnosť a výšku investičných nákladov nie je financovanie výstavby D4 a R7 zo štátneho rozpočtu v dohľadnej dobe reálne. Do úvahy pritom neprichádza ani využite peňazí z eurofondov, pretože z nich sa primárne financujú dopravné koridory zaradené do sietí TEN-T, úseky diaľnic D1 a D3 a rýchlostných ciest R2, R4 a R5, eurofondové zdroje z budúceho programového obdobia budú využité na výstavbu chýbajúcich diaľničných úsekov najmä na severe a východe Slovenska a alokácia, ktorú Slovensko má do roku 2020, horko-ťažko postačuje na splnenie tých priorít, ktoré sú už dané. Ďalšími dôvodmi na realizáciu D4 a R7 formou PPP je zrýchlené uvedenie projektu do prevádzky, rozdelenie a optimalizácia rizík podľa vopred stanovenej schémy, ako aj strategický a nadregionálny význam projektu. V súčasnosti ministerstvo plánuje obstarať poradcu, ktorý by mal dodať štúdiu realizovateľnosti podľa relevantných metodických dokumentov ministerstva financií a obstarať koncesionára PPP projektu D4, R7. Dňa 23. 12. 2013 bolo vo Vestníku Úradu pre verejné obstarávanie zverejnené predbežné oznámenie, pričom oznámenie o vyhlásení verejného obstarávania na poradcu by malo byť zverejnené v najbližšom čase. Ambíciou rezortu je uzatvoriť túto koncesnú zmluvu do konca roku 2015. Ďakujem za slovo, skončil som.