Raši, Richard, podpredseda vlády SR pre investície a informatizáciu (2019-10-17):
Ďakujem pekne, vážený pán poslanec. Najprv chcem uviesť základný fakt určujúci britský postoj k brexitu. Tento postoj je zásadne daný rozhodnutím Dolnej snemovne britského parlamentu, ktorý pani premiérke Mayovej dohodu o brexite tento rok už trikrát odmietol, pričom neskôr zároveň schválil zákon, podľa ktorého Spojené kráľovstvo nesmie opustiť Úniu bez dohody. Daný zákon, ktorý stanovuje, že ak poslanci britského parlamentu do 19. októbra 2019 neschvália novú dohodu o brexite, premiér Boris Johnson zašle Európskej únii list so žiadosťou o predĺženie termínu brexitu, ktorý je stanovený na 31. októbra 2019. V dôsledku posunu termínu odchodu na koniec októbra sa voliči v Spojenom kráľovstve zúčastnili aj na voľbách do Európskeho parlamentu, ktoré sa konali 23. mája. Lídri členských krajín Európskej únie chápu komplexnosť otázky vystúpenia členského štátu z Európskej únie, rovnako pozorne vnímajú zložitý vnútropolitický vývoj v Spojenom kráľovstve. Väzby vyplývajúce z členstva v Európskej únii sú natoľko silné, že ukončiť ich, resp. pretransformovať do optimálnej a obojstranne výhodnej podoby budúcej dohody nie je jednoduché. Nemožno tiež obísť skutočnosť, že podľa ostatných prieskumov 50% Britov si želá odchod Británie z Európskej únie, 42 % je za zotrvanie v bloku. Brexit bez dohody v ňom označilo za preferovaný scenár 20 % opýtaných. Osobitne v ostatných týždňoch otázka brexitu stále prináša nečakané zvraty a náhle zmeny situácie, čo sú podmienky, za ktorých je rokovanie veľmi náročné. Stále sa riešia otvorené otázky pomerne komplikovaného režimu na írskej hranici, kde je neľahké priblížiť sa vzájomným pozíciám. Z tohto dôvodu zatiaľ nebolo možné dôjsť ku konsenzu a uzatvoriť právny text dohody o vystúpení. Do úvahy prichádzajú v zásade dve možnosti, buď sa pôjde cestou predĺženia lehoty, alebo dôjde k neriadenému brexitu. Zatiaľ čo na predĺženie lehoty by bola potrebná britská žiadosť a následný súhlas európskej dvadsaťsedmičky, na odchod bez dohody postačí uplynutie času k 31. októbru 2019. Neustále sa zvažujú všetky pre a proti, klady a zápory oboch riešení. Je pravdou, že neriadený brexit by obidvom stranám spôsobil nemalé hospodárske i politické škody. Oddialenie by ich pomohlo zmierniť, minimálne v krátkodobom horizonte. Zároveň je však pravdou, že samotný posun situáciu okolo brexitu nijako nerieši, posun iba vytvára dodatočný časový priestor na nájdenie vhodného riešenia. Otázkou však je, aké riešenia sú ešte k dispozícii a či by nové návrhy opätovne nepriniesli len ďalšie vzájomné konfrontácie a trecie plochy bez záruky nájdenia uspokojivého vyriešenia tejto otázky. Z istej perspektívy, napr. z pohľadu podnikateľov a biznisu, sa táto pretrvávajúca neistota môže javiť škodlivejšou ako neriadený brexit. Pokiaľ britská strana požiada o ďalšie predĺženie, javí sa na strane európskej dvadsaťsedmičky vôľa jej vyhovieť. V októbri 2019 bolo v serióznych médiách publikované, že šéf britskej vlády sa v dokumentoch predložených príslušnému súdu písomne zaručil, že ak sa mu do 19. októbra nepodarí uzavrieť dohodu s Európskou úniou, požiada o odklad brexitu tak, ako mu to ukladá rozhodnutie parlamentu. Určujúce teda je, že vystúpenie či nevystúpenie Veľkej Británie z Európskej únie je v britských reáliách určené platným rozhodnutím britského parlamentu zo začiatku septembra 2019. Pokiaľ britská strana požiada o ďalšie predĺženie, javí sa na strane Európskej únie, na európskej dvadsaťsedmičke, na strane európskej dvadsaťsedmičky vôľa jej vyhovieť. Dnes sa v Bruseli schádza Európska rada, Slovenská republika je na tomto fóre zastúpená premiérom pánom Petrom Pellegrinim. Európska rada bezpochyby prijme k brexitu stanovisko, ktoré bude principiálne určujúce tiež pre Slovenskú republiku. Vážený pán poslanec, či už sa zasadá, alebo nie, vám aktuálne povedať, neviem, v každom prípade brexit je problematickou témou, ktorá trápi aj naše Slovensko. Ďakujem pekne.