Ľ. Vážny, poslanec: (2004-12-08):
Ďalej chcem podotknúť a poukázať v štátnom rozpočte na to, že v jednotlivých kapitolách dochádza k automatickému zvýšeniu bežných výdavkov o 7 až 15 % z titulu očakávaného zvýšenia cien energie a inflácie. Osobne som si to pozrel, tie rezorty, ktoré cez náš hospodársky výbor prechádzali. Všetky to tam majú takto zahrnuté v bežných výdavkoch. Je to podľa môjho názoru veľmi jednoduchý prístup, ako si bez výraznejšej námahy zabezpečiť dostatok zdrojov na tieto výdavky. Chcem najmä poukázať na to, že bežný občan, ktorému príjem nikto automaticky nezvyšuje, sa musí snažiť prežiť zvýšenie cien energií a inflácie formou znižovania svojich výdavkov, úsporou nákladov a znižovaním svojho štandardu. To isté musí urobiť aj bežný podnikateľ. Ale vláda jednoducho si navýši automaticky jednotlivé kapitoly a je to taký neférový prístup z môjho pohľadu k tomu, pre ktorého tie reformy zavádza. Mala by ísť vláda a jednotlivé rezorty takisto príkladom a takisto hľadať nejaké úspory, ktorých, si myslím, že v jednotlivých rezortoch je neúrekom a sami sa vysporiadať s navýšením cien energií, respektíve s navýšením z titulu inflácie spotreby, svojej. V návrhu rozpočtu však takúto snahu v jednotlivých rezortoch vôbec nevidíme. Aparáty ministerstiev bujnejú. Na mnohých z nich dochádza k zvyšovaniu počtu ich odborov, zamestnancov a náklady na ich činnosť sa neúmerne zvyšujú. Keď sa táto vláda hrdí prívlastkom reformná, pýtam sa, prečo reformy nepraktizuje v prvom rade na svojich ministerstvách v záujme dosiahnuť vyššiu efektivitu ich práce, zníženie nákladov na prevádzku ako aj zníženie počtu zamestnancov. Samozrejme, pozitívne prihliadame na to, že jednotlivé ministerstvá sa museli posilniť z titulu pribudnutej euroagendy, ale napríklad ministerstvo hospodárstva, je to obraz toho, ako bujnie štátny aparát. Je tam, myslím, že 51 odborov a oddelení, to je nonsens, to si myslím, že nemá žiadne ministerstvo hospodárstva, v Európe minimálne. Ďalej sa chcem dotknúť toho, že rozpočet počíta s výrazným čerpaním prostriedkov zo štrukturálnych fondov Európskej únie. Zdá sa mi však, ako by sa k týmto prostriedkom pristupovalo inak ako k prostriedkom zo štátneho rozpočtu. Dotknem sa kapitoly ministerstva dopravy, niektoré investičné akcie, ktoré majú byť spolu financované z fondov Európskej únie sú naprojektované nadštandardne. Vyvoláva to dojem, že nám ide len o to, aby sme vyčerpali čo najvyššiu sumu a nezaoberali sa tým, či ich vynaložíme čo najefektívnejšie. Niektoré konkrétne programy v sebe zahŕňajú vysoký nadštandard respektíve prípravu investícií, ktorá nás očakáva za 10 a viac rokov, a nikto sa nepozastaví nad tým, že toto nám najbližších 10 rokov netreba, táto investícia tam bude chátrať, konkrétne, vymyslím si príklad, transformovňa na elektrifikáciu železničnej trate, ktorá nám bude slúžiť pre ďalšiu etapu a my ju už teraz ideme zafinancovať za 150 miliónov. Ďalší konkrétny príklad je optokábel, ktorý budujeme povedľa tejto železničnej trate, ktorý bude, už dnes vieme, že bude využitý na 10 %, 500 metrov ďalej od neho ide paralelne druhý optokábel, ktorý je dnes využitý na 30 %, a my tam kladieme veselo ďalší namiesto toho, aby sme sa dohodli so slovenskými telekomunikáciami, myslím železnice, o lepšej využiteľnosti kapacity toho optokábla, a jednoducho, však to Európska únia zaplatí, ale stále nehľadíme na to, že aj Slovensko musí do tej Európskej únie tie peniaze dať. My stále ich posudzujeme ako také, ktoré nám z neba prídu. Myslím si, že nám z neba neprídu, a preto musíme veľmi efektívne posudzovať každú korunu vynaloženú na projekty štrukturálnych fondov alebo kohézneho fondu. A zdá sa mi, že tu je ten proces taký živelný. Aby som bol dobrý na jednotlivých ministerstvách, aby som mal pripravený projekt, aby mi na vláde nevynadali, že projekt nemám spracovaný, tak tam dám aj to, čo mám, bez toho aby som pozrel, či tá efektivita tých prostriedkov je na primeranej úrovni. Veľmi stručne do toho úvodu. Teraz mi dovoľte, vážené kolegyne a kolegovia, aby som predložil dva pozmeňujúce návrhy, aby sme to do toho obeda stihli, jeden pozmeňujúci návrh prednesiem, poslanca Národnej rady Ľubomíra Vážneho, k návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2005 až 2007, tlač 867, pozmeňujúci návrh sa týka štátneho fondu rozvoja bývania, kde je ambíciou tohto pozmeňujúceho návrhu vykonať v štátnom fonde rozvoja bývania, v rozpočte štátneho fondu rozvoja bývania nasledovné zmeny: v prílohe č. 5, podpora podľa účelu a druhu podpory, a) výšku podpory podľa § 5 ods. 1 písm. a) zvýšiť o 200 mil. korún, výšku podpory podľa § 5 ods. 1 písm. b) zvýšiť o 200 mil. korún, výšku podpory podľa § 5 ods. 1 písm. d) zvýšiť o 70 mil. korún, výšku podpory podľa § 5 ods. 1 písm. e) zvýšiť o 100 mil. korún a výšku podpory podľa § 5 ods. 1 písm. f/1 znížiť o 570 mil. Sk. Následne v prílohe č. 32/a str. 6 a) výdavky programu 07R01, kód 811003, znížiť o 570 mil. korún, výdavky programu 07R01, kód 812001, zvýšiť o 470 mil. korún a výdavky programu 07R02, kód 813002, zvýšiť o 100 mil. Sk. Navrhované zmeny zapracovať v rámci tabuliek a príloh návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2005 až 2007. Odôvodnenie. V návrhu rozpočtu Štátneho fondu rozvoja bývania je navrhovaná podpora na výstavbu obecných nájomných bytov na rok 2005 vo výške 2,770 mil. Sk. Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky má na spolufinancovanie tohto programu v roku 2005 vyčlenených 900 mil. Sk. Pri spôsobe financovania výstavby obecných nájomných bytov formou 30 % štát a 70 % Štátny fond rozvoja bývania je potrebná suma zo strany štátneho fondu a táto suma predstavuje sumu cca 2,1 mld., a nie tá, ktorá participuje k tej 70-percentnej hodnote, a nie 2,7 mld., ako je navrhnuté v štátnom rozpočte. Pôvodne navrhovaná suma je predimenzovaná. Preto sa navrhuje, aby výška podpory na výstavbu obecných nájomných bytov bola znížená o sumu 2,570 mil. Sk na sumu 2,2 mld., pričom ešte stále je tam 100 mil. rezerva, keby ten program náhodou sa trošku rozšíril, zároveň konštatujeme, že trvale zanedbávanou a podceňovanou oblasťou je obnova bytových budov, podľa aktuálnej situácie bytového fondu si obnovu vyžaduje 400 až 600 000 bytov. Môj názor a myslím, že aj názor väčšiny z vás, že tie bežné nájomné byty, s týmito si tí občania, ktorí tam sú, či už starší alebo mladé rodiny, neporadia a sú to statické defekty ako aj energetické defekty z minulosti a mal by sa s tým štát vysporiadať tak, ako to navrhujeme, a pôvodný návrh rozpočtu počítal s podporou na obnovu bytových budov vo výške 250 mil. korún, čo predstavuje len zlomok potrebných zdrojov. Navrhuje sa zvýšiť výšku podpory v tomto programe o 100 mil. Sk, zvýšiť tak počet obnovených bytových budov. Podľa môjho názoru budeme musieť v roku 2005 otvoriť tieto programové veci v Štátnom fonde rozvoja bývania a roztvoriť nožnice poskytovania tejto pomoci tak, aby prístupné aj pre menej solventných, pretože ak štát nepodporí obnovu bytových domov, bude ich musieť podporiť za určitú dobu, keď bude dochádzať možno až ku katastrofám a statickým poruchám. Aby prostriedky boli účelne využité, navrhuje sa ďalšie prostriedky použiť na zvýšenie podpory na výstavbu bytov v bytovom dome a v rodinnom dome. Pozmeňujúci návrh nemení príjmy a výdavky Štátneho fondu rozvoja bývania, len presúva prostriedky medzi jednotlivými druhmi podpory tak, aby boli zmysluplnejšie vyčerpané. To je jeden pozmeňujúci návrh, druhý pozmeňujúci návrh je v rámci rozpočtu kapitoly Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky na rok 2005 vykonať nasledujúce úpravy: a) výdavky v položke 07S05, podpora verejných služieb, prevádzkovanie dráh, bežné transfery 640, znížiť o 450 mil. Sk, sú to takzvané výkony vo verejnom záujme, a b) výdavky v položke 07S06, rozvoj a modernizácia majetku železníc, kapitálové výdavky 700, zvýšiť o tých istých 450 mil. Sk. Tieto prostriedky účelovo viazať na financovanie projektových dokumentácií investičných akcií Železníc Slovenskej republiky. Doplniť bod programu 07S06, rozvoj a modernizácia majetku železníc o nový cieľ s názvom: Cieľ, v roku 2005 zabezpečiť prípravu a vypracovanie projektových dokumentácií pre investičné akcie Železníc Slovenskej republiky súvisiace s modernizáciou tratí Žilina - Krásno nad Kysucou, Nové mesto nad Váhom - Púchov a Púchov - Žilina, stavba Bratislava - filiálka Petržalka, prepojenie piateho koridoru, modernizácie trate koridoru štvrtého a ďalšie. Názov je príprava projektových dokumentácií investičných akcií Železníc Slovenskej republiky, typ je výstup, merná jednotka logická, báza roka a plán je na 2005. rok. Navrhované zmeny je v rámci kapitoly ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií potrebné zapracovať aj v rámci výdavkov kapitol a podľa ekonomickej klasifikácie a zdrojov na rok 2005, všetkých tabuliek a príloh a následne upraviť návrh rozpočtu verejnej správy na roky 2005 až 2007. Krátke odôvodnenie. V návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2005 až 2007 nie je zabezpečené financovanie projektových dokumentácií pre železničné stavby súvisiace najmä s modernizáciou železničných tratí. V prípade nezabezpečenia prostriedkov na ich financovanie a následné nezabezpečenie príslušného stupňa projektovej dokumentácie na predmetné stavby bude celá ich realizácia za výraznej podpory z fondov Európskej únie ohrozená. To znamená, že keď nepripravíme projekty v roku 2005, projektovú dokumentáciu, nebudeme môcť čerpať a investovať do výstavby týchto modernizácií tratí v roku 2006 a v následných, pretože nebudeme mať na základe čoho vyžiadať, samozrejme, spolufinancovanie z Európskej únie. V záujme pokračovať v tempe budovania železničnej infraštruktúry sa preto navrhuje, aby v rámci programu 07S06 boli navýšené kapitálové výdavky o sumu 450 mil. korún a a tieto boli použité na financovanie prípravy projektov investičných akcií Železníc Slovenskej republiky, tak ako sú uvedené v novo navrhovanom cieli. Na zabezpečenie týchto prostriedkov sa navrhuje znížiť bežný transfer zo štátneho rozpočtu Železnice Slovenskej republiky, program 07S05, o sumu 450 mil. Sk, tento transfer bol oproti pôvodnému rozpočtu, pôvodnému návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2005 až 2007 dodatočne zvýšený až o 1,2 mld. Sk. Železnice Slovenskej republiky v podstate neposkytujú výkony vo verejnom záujme, ale štát im dotuje prevádzkové náklady na správu dráhy. Vláda oblasť výkonov vo verejnom záujme nerieši systémovo, len každoročne zvyšuje transfer a tieto prostriedky sú vynakladané neefektívne. Už by konečne aj vláda Slovenskej republiky v tejto oblasti mala naštartovať a popasovať sa s tým problémom výkonu vo verejnom záujme tak a takou silou, aká mu prináleží, pretože my tu sa boríme s problémami, koľko dávame do sociálnej sféry, koľko do zdravotníctva a málokto si možno všíma, že viac ako 8 mld. je na výkony vo verejnom záujme. Tieto prostriedky tam treba, ale treba ich vynaložiť efektívne a nielen podľa toho, ako niekto zažiada. To znamená, musí prebiehať ruka v ruke ozdravný proces Železníc Slovenskej republiky a železničnej spoločnosti a myslím si, že vláda a jednotliví ministri sú si vedomí toho, že tuto ich čaká veľký kus práce a že výkony vo verejnom záujme a samozrejme nároky na štátny rozpočet z titulu výkonov vo verejnom záujme veľmi zanedbáva, či už je to harmonizácia výkonov vo verejnom záujme, či už je to prideľovanie adresných výkonov vo verejnom záujme a takisto aj celá koncepcia riešenia dopravy a mobility občanov, čo s týmto súvisí. Takisto konštatujeme, že v spoločnosti neprebieha, to som už povedal pred chvíľou, ten ozdravný proces, ako sme očakávali, a v takom tempe, ako by mal, ak vôbec takýto ozdravný proces prebieha. Preto navrhujeme, aby transfer zo štátneho rozpočtu pre Železnice Slovenskej republiky bol znížený o 450 mil. korún, pričom naďalej ostáva na tento program 3,15 mld. Korún, lebo v pôvodných 3,6 mld. o 450 mil. znižujeme a táto suma je podľa môjho názoru vysoko nadštandardná a je dostatočná. Predmetnú sumu navrhujem účelovo použiť na financovanie projektových dokumentácií investičných akcií Železníc Slovenskej republiky, ktoré keď nezabezpečíme, projektové dokumentácie, ako som už spomenul, nebudeme môcť v roku 2006 a nasledujúcich realizovať. Ďakujem vám za pozornosť.