M. Dzurinda, predseda vlády SR: (2001-09-20):
J. Migaš, predseda NR SR: Ďakujem predsedovi vlády. Čas vymedzený na odpovede predsedu vlády uplynul. Teraz budú odpovedať ministri na otázky členov parlamentu. Prvú otázku položil pán Šťastný. Otázka znie pre pána ministra Ftáčnika: „Pán minister, koľko škôl je v súčasnosti odpojených od dodávky plynu a teplej vody? Nedôjde k zastaveniu prevádzky škôl?“ Nech sa páči, pán minister. M. Ftáčnik, minister školstva SR: Vážený pán poslanec, dovoľte, aby som vás informoval, alebo začal tým, čo iste viete, že prevádzka škôl a školských zariadení je plne v kompetencii okresných a krajských úradov, ako o tom rozhodla Národná rada v roku 1996. Samozrejme, nám nie je ľahostajný ten problém, na ktorý ste upozornili. My sme dnes zisťovali u jednotlivých zriaďovateľov, teda na krajských úradoch, akú majú informáciu o počte odpojených škôl. Odpovede sú také, že v kraji Nitra je zatiaľ stále odpojených asi 20 základných škôl, v kraji Košice je 8 škôl, ktoré sú odpojené od dodávok. Je pravda, že začiatkom školského roka ten počet bol vyšší, registrovali to najmä médiá a ja sa teraz nebudem zaoberať tým, že koľko tých škôl presne je, lebo tá otázka vaša mierila inam. Mierila k tej druhej časti, či nedôjde k zastaveniu prevádzky škôl a či tento problém vieme zvládnuť. Na to by som vám rád odpovedal a chcem vás informovať o tom, že ministerstvo školstva upozorňovalo vládu na to, že prostriedky na zabezpečenie prevádzky škôl nebudú na rozpočtový rok 2001 stačiť už v apríli tohto roku. Hľadali sme riešenie spoločne s ministerkou financií. Samozrejme, bolo potrebné počkať aspoň na výsledky rozpočtové, ktoré sa týkali prvého polroku tohto rozpočtového roku, pretože potom je možné odhadnúť, či vláda má ďalšie zdroje na to, aby pokryla rozpočtovo nepokryté potreby. Takáto inventúra sa uskutočnila hneď začiatkom vlastne školského roku, nielen v súvislosti s odpájaním škôl, ale aj v súvislosti s ďalšími rozpočtovo nepokrytými potrebami, či je to oblasť sociálnych vecí alebo niektoré ďalšie. Pani ministerka financií predložila na vládu 19. 9., to znamená včera, materiál, v ktorom navrhuje zdroje, z ktorých bude možné riešiť oddlženie škôl. Vláda včera rozhodla, že sa materiálom meritórne bude zaoberať budúcu stredu, to znamená 26. septembra. V materiáli je navrhované oddlženie škôl, ktoré, len pre vašu informáciu, k polovici tohto roku činilo celoslovensky 555 miliónov neuhradených faktúr za dodávky energií a rôzne ďalšie záväzky, ktoré školy majú. Chcem teda odpovedať zásadne na otázku, či nedôjde k zastaveniu prevádzky škôl. Podľa mňa nedôjde, pretože riešenie sa vo vláde nájde budúcu stredu. Samozrejme, to podlieha rozhodnutiu vlády ako celku a potom bude možné rokovať s jednotlivými dodávateľmi o vytvorení splátkových kalendárov tak, aby sme školy udržali v chode a mohli normálnym spôsobom ukončiť rozpočtový rok 2001. Toľko odpoveď na vašu otázku, pán poslanec. J. Migaš, predseda NR SR: Pán poslanec Šťastný. P. Šťastný, poslanec: Ďakujem. Pán minister, aj napriek tomu, že je značná časť v porovnaní s tým počtom pôvodným teda už kvázivyriešená alebo zapojená znova na médiá, ja sa pýtam, a dosť sa čudujem, že v mnohých prípadoch minimálne stravovacie zariadenia hygienici z titulu nedostatku teplej vody neodstavili, preto chcel by som vedieť, či má ministerstvo možnosť aj v takýchto prípadoch riešiť túto situáciu, pretože v podstate už pri schvaľovaní rozpočtu sme upozorňovali na to, že prostriedky, ktoré idú na školstvo, z tohto titulu na krajské úrady, jednoducho stačiť nebudú a že ten dlh, ktorý sa kvázivynuloval, narastie znova, pretože vznikne takáto situácia, kde nebude dostatok prostriedkov na pokrytie toho. Pýtam sa teda, či je možné z vašej strany promptne reagovať, keďže sa doteraz ešte o tom nerozhodlo, ak by hygienici urobili tento veľmi, myslím si, radikálny krok. M. Ftáčnik, minister školstva SR: Vážený pán poslanec, na to, že nebudú stačiť prostriedky na prevádzku, sme upozorňovali aj my, už pri schvaľovaní rozpočtu, potom opakovane v apríli, tak ako som vás informoval v odpovedi na vašu prvú otázku. Ja si myslím, že to riešenie je blízko. Vláda o probléme vie, zaoberá sa ním a najdôležitejšie je to, že návrh na riešenie, to znamená odkiaľ pokryť peniaze na dlhy, predkladá ministerstvo financií. Čiže už to nie sú len želania škôl, ministerstva školstva, ale je to reálny podklad, na základe ktorého môže vláda rozhodnúť o riešení tohto problému. Neteší ma, že sa to tak muselo stať, ale ten život je taký. A myslím si, že po tomto rozhodnutí vlády bude možné vlastne zabezpečiť veci tak, aby prevádzka škôl do konca tohto rozpočtového roku nebola ohrozená. V rozpočte na rok 2002 sa snažila vláda vytvoriť väčší priestor na zabezpečenie prevádzky škôl pre budúci rozpočtový rok, v ktorom by také problémy, aké boli v roku 2001, nemali v tomto rozsahu vznikať. Samozrejme, bude to ešte predmetom rokovania tohto parlamentu a bude možné to podrobnejšie posúdiť. Ďakujem pekne. J. Migaš, predseda NR SR: Ďalšiu otázku položil pán poslanec Gajdoš. Pretože nie je v rokovacej miestnosti, na túto otázku sa nebude odpovedať. Čiže ďalšia otázka, pán poslanec Kalman sa pýta pána ministra Magvašiho, ale odpovedať bude pán minister Koncoš. Otázka znie: „Bude Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky požadovať od vlády prijatie sociálnych opatrení na odstránenie dopadu zvýšenej ceny plynu pre jednotlivé sociálne skupiny obyvateľstva?“ Namiesto pána ministra Magvašiho odpovedá minister Koncoš. Nech sa páči. P. Koncoš, minister pôdohospodárstva SR: „Vážený pán predseda Národnej rady, predseda vlády, vážené panie poslankyne, páni poslanci a, samozrejme, predovšetkým pán poslanec Kalman, s účinnosťou od 1. 1. 2000, ako iste viete, sa zaviedla do praxe štátna sociálna dávka, príspevok na bývanie, prostredníctvom ktorej štát prispieva bytovým domácnostiam s nízkym príjmom na úhradu ich nákladov spojených s užívaním nájomných bytov, bytov v osobnom vlastníctve, ale aj v rodinných domoch. Výška tohto príspevku závisí na jednej strane od príjmu členov bytovej domácnosti a na druhej strane od parametrov určených priamo v zákone o príspevku na bývanie. Takýmito parametrami sú aj sumy minimálnych výdavkov na bývanie, ktorých výška je odstupňovaná od počtu osôb v bytovej domácnosti, pričom od 1. 7. 2001 sú v nich zohľadnené cenové úpravy čistého nájomného, plynu, elektriny, tepla a teplej vody, vodného a stočného realizované v roku 2000. Návrh postupného prechodu cien zemného plynu na úroveň pokrývajúcu oprávnené náklady a primeraný zisk, ktorý pripravilo Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky, predpokladá realizovať v poradí už druhé zvýšenie ceny plynu v roku 2001. Realizácia ďalšieho zvýšenia zemného plynu od októbra 2001, príp. až v roku 2002 by sa nutne prejavila na zvýšení nákladov občanov na bývanie a v tejto súvislosti by sa zdala byť nevyhnutná potreba upraviť aj sumy minimálnych výdavkov na bývanie na účely príspevku na bývanie. Opäť však zdôrazňujem, že sumy minimálnych výdavkov na bývanie v tejto štátnej dávke nezohľadňujú len cenu plynu, ale aj cenu čistého nájomného, elektriny, teplej vody, vodného a stočného, kde sa tiež v zmysle kalendára úprav regulovaných cien do roku 2002 predpokladá zvýšenie niektorých cien. To znamená, že s prihliadnutím na túto skutočnosť bude nevyhnutné komplexne posúdiť výšku minimálnych výdavkov na bývanie pri zohľadnení cien všetkých uvedených položiek a nielen jednej z nich, ceny zemného plynu. V tomto smere Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky požaduje úpravu parametrov na výpočet výšky príspevku na bývanie, na čo pripravuje v zmysle § 4 ods. 4 zákona č. 300/1999 Z. z. o príspevku na bývanie návrh nariadenia vlády Slovenskej republiky, predmetom ktorého bude aktualizácia minimálnych výdavkov na bývanie najneskôr k 1. 7. 2002.“ J. Migaš, predseda NR SR: Pán poslanec Kalman. J. Kalman, poslanec: Ďakujem pekne, pán minister, a ďakujem pekne aj pánovi ministrovi práce, sociálnych vecí a rodiny za odpoveď. Moja otázka vychádzala predovšetkým z uvažovaného zvýšenia, ktoré malo byť realizované včera, nakoniec sa to nestalo, čo je dobre. A nevychádzal som len vo vzťahu k bývaniu, pretože viem, že je to takým spôsobom poriešené, ako ste, pán minister, hovorili. Vychádzal som z toho, že zvýšenie ceny plynu bude automaticky premietnuté do ďalších cien základných tovarov. A v tejto súvislosti by ma zaujímala otázku, či skutočne budú kompenzované niektoré sociálne skupiny ľudí, ktorí sú na životnom minime alebo pod životným minimom už aj preto, že pri posledných pomerne drastických úpravách zvýšenia cien v minulom roku aj v tomto roku súčasná vláda Slovenskej republiky neprijala kompenzačné opatrenia v sociálnej sfére. Z tohto pohľadu skutočne dávam do povedomia celej vláde aj pánovi predsedovi Dzurindovi, ktorý tu je, aby sa vláda pri eventuálnom vrátení a prerokovaní toho materiálu a podstatnom zvýšení cien plynu skutočne zaujímala s ohľadom na súčasný stav sociálnej situácie hlavne v niektorých regiónoch o kompenzácie aj v sociálnej oblasti. Ďakujem vám. J. Migaš, predseda NR SR: Pán minister. P. Koncoš, minister pôdohospodárstva SR: Nazdávam sa, že na jednej strane je pochopiteľné, že Slovenský plynárenský podnik a ministerstvo hospodárstva ako navrhovateľ zvýšenia ceny plynu argumentujú ekonomickými dopadmi zvýšenia dodávok cien, teda za dodaný plyn pre Slovenský plynárenský podnik. Na druhej strane však súhlasím úplne s vami, že treba veľmi citlivo vážiť sociálnu silu a výšku príjmov obyvateľstva a, samozrejme, aj výšku reálnych príjmov, nielen sociálnych dávok. A práve obyvateľstvo Slovenskej republiky nie je pripravené na ďalšie zvyšovanie cien plynu v tomto roku. Aj z týchto dôvodov členovia vlády za Stranu demokratickej ľavice odmietajú zvýšenie ceny plynu a z týchto dôvodov viac-menej sa na včerajšom rokovaní vlády o tomto bode programu nerokovalo. Samozrejme, naďalej sa rokuje a hľadajú sa východiská, pretože dopady na štátny rozpočet by sa premietli aj cez zvýšené výdavky pre školy. Pred chvíľou tu bola otázka na nemožnosť v podstate uhrádzať faktúry za dodávky energií, vody a obdobne aj v súčasnej situácii tak, že nazdávam sa, že materiál, v ktorom sa navrhuje zvýšiť ceny plynu, musí obsahovať aj komplexný prepočet dopadov na sociálne postavenie obyvateľstva, ale, samozrejme, aj prepočet dopadov na niektoré odvetvia priemyslu, ktoré sú hlavnými spotrebiteľmi plynu a, pochopiteľne, prenesene aj dopady v cenách niektorých komodít a dopady na štátny rozpočet. Ďakujem. J. Migaš, predseda NR SR: Pán minister, zostaňte na svojom mieste, pretože ďalšiu otázku položil pán poslanec Delinga pre vás. Otázka znie: „Od 1. 1. 2002 majú poľnohospodári používať takzvanú červenú naftu. Majú z toho vážne obavy. Ako sa to bude zabezpečovať v praxi a o čo bude drahšia nafta na vrub tohto nezmyslu?“ Pán minister, nech sa páči. P. Koncoš, minister pôdohospodárstva SR: Nazdávam sa, pán poslanec Delinga, že aj keď som členom vlády za Stranu demokratickej ľavice, naďalej je vhodnejšie používať termín zelená nafta, ktorý je už zaužívaný od čias jej zavedenia, od čias, keď bola znížená spotrebná daň pre poľnohospodárov za naftu používanú práve na práce v poľnohospodárstve. Farebná nafta teda, ak chcete, zelená bude predstavovať približne 90 % spotreby pohonných hmôt v poľnohospodárskych a lesníckych podnikoch. Chcem zdôrazniť aj pre vás aj pre verejnosť, že doteraz sa takzvaná zelená nafta so zníženou spotrebnou daňou používala len v poľnohospodárstve. Prijatím nového zákona bude táto výhoda patriť aj tým, ktorí obhospodarujú lesné pozemky, teda lesníkom, vlastníkom lesov a užívateľom lesov. Všetky subjekty majú v podstate vybudované sklady pohonných hmôt a tieto sa budú využívať na skladovanie farbenej nafty a nazdávam sa, že netreba nejako zbytočne strašiť tým, že budú musieť budovať ďalšie nádrže na skladovanie na jednej strane farebnej nafty alebo farbenej nafty a na druhej strane bežnej nafty. Veď benzínových čerpadiel je teraz na každom kroku dosť, a teda žiadny poľnohospodár nemá problém alebo lesník, užívateľ lesa nemal problém tú bežnú naftu tankovať na ostatných benzínových čerpadlách. Len podotýkam a vy to iste viete, že v zmysle zákona o spotrebnej dani z minerálnych olejov bude výška dane za farbenú naftu 3500 korún na 1000 litrov. Po prepočtoch táto výška dane zohľadňuje doterajšiu výšku vratky za nakúpenú naftu. Z uvedených dôvodov nevidím rozpor v cene nakupovanej nafty v súčasnosti a od 1. 1. 2002. A treba zdôrazniť, že jednoznačnou výhodou pre tých, ktorí budú používať a nakupovať zelenú naftu, je, že nebudú platiť plnú výšku a čakať na vratky spotrebnej dane zo strany štátneho rozpočtu, ale hneď pri nákupe budú platiť nižšiu cenu za dodanú zelenú naftu. Samozrejme, diskutovali sme s ministerstvom financií a diskutovalo sa o tom aj vo výbore pre pôdohospodárstvo aj na pôde Národnej rady pri prijímaní nového zákona o spotrebnej dani z uhľovodíkových palív či z minerálnych olejov, o tom, aby sa zelená nafta mohla používať aj na práce vykonávané nákladnými autami a ostatnými strojmi, ktoré nie sú vyslovene poľnohospodárske, ale ktoré sa v poľnohospodárstve používajú jednoúčelovo viac-menej na poľnohospodárske práce. Žiaľ, tento náš návrh a táto logická požiadavka poľnohospodárov prezentovaná aj ministerstvom pôdohospodárstva nebola schválená, a tak budeme po diskusiách s ministerkou financií hľadať možnosť, ako do normatívu pre spotrebu zelenej nafty na 1 ha jednotlivých plodín, ale aj pre normatív, ktorý je vypočítavaný podľa stavov hospodárskych zvierat, ktoré konkrétny poľnohospodár chová, zabudovať do týchto normatívov aj teda mechanizmy a, či už sú to nákladné autá alebo buldozéry, alebo nakladače, tak, aby poľnohospodári práve o túto časť neboli ukrátení. Nakoniec farbená nafta sa rovnako používa v susednom Rakúsku, ale aj inde v ostatných krajinách Európskej únie kvôli tomu, aby sa zamedzilo špekuláciám, či špekulatívnym predajom mimo rezort poľnohospodárstva. Aj v susednom Rakúsku je táto nafta farbená. A farmári v tamojších krajinách si s tým jednoducho poradili a poradí si s tým aj vykonávacia vyhláška, ktorú ministerstvo pôdohospodárstva v týchto dňoch pripravuje. Ďakujem. J. Migaš, predseda NR SR: Pán poslanec Delinga, nech sa páči, doplňujúca otázka. P. Delinga, poslanec: Pán minister, ja už som sa druhýkrát pýtal na to, ako to bude fungovať. Vychádzal som z toho, čo hovoria na túto tému podnikatelia v poľnohospodárstve, či už predsedovia družstiev, alebo súkromne hospodáriaci roľníci. Jednoznačne sa zhodujú na tom, že s tým budú vážne problémy. Vy tvrdíte, že s tým problémy nebudú, lebo 90 % sa bude používať farbenej nafty. Ak z toho bude doprava vylúčená, určite to nebude 90 %, pán minister. Ja vám kladiem ešte doplňujúcu otázku: Kedy ministerstvo pôdohospodárstva spolu s orgánmi samosprávy konkrétne túto vec začne v praxi sledovať a vylúči s tým tieto obavy poľnohospodárov, ktoré majú na začiatku alebo pre budúci rok teda od 1. 1. 2002. J. Migaš, predseda NR SR: Pán minister. P. Koncoš, minister pôdohospodárstva SR: Tento dopad sa sleduje. Sleduje sa, samozrejme, na vybranom súbore poľnohospodárskych podnikov, to je jedno, či sú tu obchodné spoločnosti alebo súkromní roľníci, aj, samozrejme, spotreba nafty traktormi a vyslovene teda poľnohospodárskymi mechanizmami, aj spotreba nákladnými autami. A opakujem, po konzultáciách s ministerkou financií sa predloží novela zákona o spotrebnej dani, kde budú zahrnuté ako spotrebitelia aj nákladné autá, teda poľnohospodári si budú môcť započítať do zelenej nafty aj naftu spotrebovanú nákladnými autami pri poľnohospodárskych prácach. Samozrejme, vznikajú určité komplikácie, pretože to farbivo zostáva v nádrži aj po natankovaní bežnej nafty na čerpadlách, a teda tá kontrola je sťažená, ale nazdávam sa, že treba vychádzať predovšetkým z normatívov, ktoré sú rozpracované na 1 ha poľnohospodárskej pôdy podľa konkrétnych plodín, a z normatívov, ktoré sú rozpracované na spotrebu nafty pre 100 dobytčích jednotiek podľa jednotlivých druhov hospodárskych zvierat. Isteže, je to určitá zmena, dosť zásadná pre tých, ktorí majú alebo zabezpečujú väčšinu dopravy nákladnými autami, ale, žiaľ, tých podozrení zo špekulatívnych predajov zelenej nafty bolo príliš veľa. A z tohto dôvodu sa nazdávam, že je úplne logické, že obdobne, opakujem ešte raz, ako v iných krajinách aj u nás sa zelená nafta bude farbiť. Ďakujem. J. Migaš, predseda NR SR: Ďakujem. Ďalšiu otázku položil pán poslanec Gajdoš. Nie je prítomný, preto sa na ňu nebude odpovedať. Pán poslanec Kalman položil otázku pre podpredsedu vlády Pála Csákyho. Otázka znie: „Aké ste ako podpredseda vlády pre ľudské a menšinové práva urobili opatrenia na odstránenie diskriminačného pútača Usvedčený farbou, ktorý zobrazuje novorodenca v putách?“ Odpovedá podpredseda vlády. Nech sa páči, podpredseda vlády.