B. Bugár, podpredseda NR SR: (2003-12-11):
S. Zubo, poslanec: ... ktorá je nevyhnutná v danej krajine a ktorá musí existovať. No ostávajú dve možnosti. Jednou možnosťou je čo? Buď si zoberieme pôžičky, ďalšie pôžičky z medzinárodných inštitúcií, predovšetkým zo Svetovej banky alebo Medzinárodného menového fondu, za čo budeme opäť platiť úroky, a nemalé úroky, a budeme pritom nadávať a vyhovárať sa, že je to vina komunistov, ktorí za roky výstavby socializmu toho málo postavili a mohli toho postaviť viacej, aby sme mali ešte čo privatizovať, alebo čo ešte budeme hľadať, no tak tá voda nám ostáva, lesy a pôda. Siahneme aj na tieto veci? Aj na tieto zlaté vajcia tohto národa, aby sme vedeli zabezpečiť a naplniť štátny rozpočet? Ak niekto iný vidí aj inú možnosť, ja budem rád, keď s ňou predstúpi, pretože v tomto štátnom rozpočte ja nenachádzam žiadne základné kamene ďalšieho rozvoja ekonomiky, žiadne nosné programy a žiadne cesty rozvoja, podľa ktorých by sa naša krajina do budúcnosti mala uberať. Situácia, ktorá vznikla aj v tomto roku nenaplnením príjmov štátneho rozpočtu,  musela byť riešená. No ako ináč mohla vláda túto situáciu riešiť len tak, ako ju riešila. Celú ťarchu problémov spôsobenú zlou metodikou a spupnou aroganciu vládnej moci hodila na plecia daňových poplatníkov, a to bez toho, aby aspoň zo slušnosti povedala občanom tejto krajiny, vážení, prepáčte, dopustili sme sa omylu, je to naša chyba, inú možnosť nemáme, len tento omyl opraviť. Musíme urobiť to a to a sme si vedomí svojej chyby a na základe toho, že tejto chyby sme sa dopustili, z funkcií odstupujeme. No, urobili to radoví pracovníci ministerstva nie z vlastnej chyby, teda nie z vlastnej iniciatívy, ale na základe toho, že zrejme dostali výpoveď, ale skutoční ľudia, ktorí zodpovedali za tento rozpočet, ostali na tých miestach, ktoré zastávali predtým a predkladajú nový rozpočet do Národnej rady. Postup, ktorý som pred chvíľou povedal, by urobila vláda, ktorá skutočne má cítenie so svojím národom, je civilizovaná, žije v civilizovanej krajine a korešponduje s tým, čo sa deje v samotnej Európe a Európskej únii, do ktorej sa i my ponáhľame. Vážené kolegyne, vážení kolegovia, to všetko, čo som spomínal, je však už minulosťou. Stojí to a má to význam o tom hovoriť, ak máme snahu poučiť sa z týchto chýb a omylov, ktorých sme sa dopustili v snahe dosiahnuť lepšie východiská, aké boli v minulosti dosiahnuté, a zabezpečiť väčšie zdroje na rozvoj spoločnosti, ako v minulosti boli dosiahnuté. V súčasnosti je potrebné si uvedomiť, či celý tento postup vláda zvládne a či to urobí a poučí sa zo svojich omylov, pretože sa ich dopustila, ale preto, že skutočne chce principiálne riešiť a pripravovať rozvoj spoločnosti a pripravovať dobré materiálne predpoklady na rozvoj budúcich generácií. No, musím aj tu konštatovať, že predložený návrh štátneho rozpočtu hovorí o tom, že sa vláda nepoučila. V predloženom materiáli opäť chýbajú rozvojové programy, bez ktorých ja osobne si neviem predstaviť kvalitný štátny rozpočet, a to, čo sa tam tvári ako štátne rozvojové programy, je len taká popoluška stratená v piesku a opäť je nevyvážený v jednej strane v tej oblasti, že tie príjmy, s ktorými sa počíta, nie sú reálne a nie sú vyvážené s výdavkami, ktoré osobne si myslím, že sú zas na druhej strane podhodnotené. Nevidím vyváženosť ani medzi jednotlivými kapitolami štátneho rozpočtu. V konečnom dôsledku i z toho dôvodu, že rozpočet neobsahuje seriózne rozvojové programy, nemôžeme ho považovať za taký, aký by dával predpoklady na rozšírenú reprodukciu nášho národného hospodárstva. A zase len tá bude platiť na mieste, čo, samozrejme, sa prejaví aj v raste alebo poklese životnej úrovne obyvateľstva našej krajiny. Preto už teraz kladiem otázku, čo bude robiť vláda, keď po výpredaji všetkých zlatých vajec národného hospodárstva, odkiaľ bude brať prostriedky táto vláda, keď nebude vlastniť žiadne strategické podniky, keď nebude disponovať žiadnymi podnikmi, o ktoré budú mať záujem zahraniční investori, z čoho bude kryť spoločenskú spotrebu. Myslím si, že to je tajnička aj pre súčasnú vládu, na ktorú nevie dať odpoveď. Teraz mi dovoľte, aby som sa venoval aspoň niekoľkými slovami otázkam transformácie štátnej správy a práci a úloh v samosprávnych orgánoch v súvislosti a v prepojení na štátny rozpočet. Na základe informácií získaných od predstaviteľov Združenia miest a obcí Slovenska v procese prípravy návrhu štátneho rozpočtu Združenie miest a obcí Slovenska upozorňovalo Ministerstvo financií Slovenskej republiky a členov vlády Slovenskej republiky na riziká navrhovaných zmien a finančných vzťahov štátneho rozpočtu k rozpočtu obcí a miest. Zároveň ministerstvo financií na základe týchto informácií, ktoré mám, boli odovzdané viaceré dokumenty obsahujúce návrhy smerujúce k eliminovaniu možných rizík, a to s odporúčaním, aby sa zmeny v systéme financovania obcí uskutočňovali až v rámci pripravovaného procesu druhej etapy fiškálnej decentralizácie, a to k 1. 1. 2005. Žiaľ, tieto pripomienky vláda akceptovala len čiastočne, a to, samozrejme, v tých oblastiach, keď návrhy ZMOS-u nemali priamy dopad na pripravovaný štátny rozpočet pre rok 2004 na jeho výdavkovú oblasť. Obdobné stanovisko k predkladanému návrhu štátneho rozpočtu prijala aj Únia miest Slovenska. Prezídium dokonca konštatovalo, že k návrhu štátneho rozpočtu, ktorý predložila vláda Národnej rade, nebola vo vzťahu k rozpočtu obcí a miest akceptovaná požiadavka na zvýšenie finančných prostriedkov v hodnote 1 055 miliónov Sk, z toho 660 miliónov Sk predstavuje podiel z výnosov dane z príjmu fyzických osôb. Nedostatočne sú riešené účelové dotácie na miestnu hmotnú hromadnú dopravu pre rok 2004. V podstate môžeme povedať, že dotácie v tejto oblasti nie sú vôbec navýšené, sú na úrovni roku 2003, a pritom veľmi dobre vieme, že je tu aj inflácia, ktorá predstavuje zhruba, plánovaná inflácia, teda zhruba 8,1 percenta, a že dochádza, a zákonite teda si myslím, že dôjde, k navýšeniu cien benzínu, nafty. No a musíme brať do úvahy aj skutočnosť, že od 1. januára nastupuje 19-percentná daň z pridanej hodnoty, čo všetko ovplyvní nákladnosť miestnej hromadnej dopravy, a ak nepríde k ďalším dotáciám zo strany štátneho rozpočtu, zase to ostane všetko na pleciach radového občana, pretože cena cestovných lístkov zákonite sa bude musieť zvyšovať. Predkladaný materiál neobsahuje ani rozhodné a nemenné stanovisko vo vzťahu k valorizácii platov pracovníkov školstva. Prostriedky na mzdy pre týchto pracovníkov síce obce a mestá majú dostať od orgánov štátnej správy, ale keď vo valorizácii budú absentovať v zákone prípravy, nebudú tieto valorizačné opatrenia v priebehu kalendárneho roku realizované. Ďalšou nevyjasnenou otázkou súvisiacou s obcami a mestami je skutočnosť, že v tomto vzťahu sa síce formálne zvyšuje podiel miest a obcí na výnose v dani z príjmov fyzických osôb zo závislej činnosti a z funkčných požitkov a z dane z príjmov právnických osôb, ale v skutočnosti toto navýšenie zďaleka  nepokrýva zvýšenie výdavkov vo vzťahu vo všetkých oblastiach súvisiacich so zvýšením dane z pridanej hodnoty a s uvažovanou valorizáciou, ktorá v priebehu roku má byť okrem pracovníkov školstva. Tá valorizácia by mala byť vo výške 5 percent. Ďalšou nedoriešenou otázkou je skutočnosť, že so vstupom Slovenska do Európskej únie od 1. mája 2004 zanikne miestny poplatok z predaja alkoholických nápojov a tabakových výrobkov. V štátnom rozpočte sa navrhuje síce kompenzácia vo výške 290 miliónov korún, Únia miest v súlade s názorom miest a obcí navrhuje, aby sa táto suma rozdelila podľa počtu obyvateľov, čo do určitej miery treba vykonzultovať, pretože osobne si myslím, že pri takom prepočte na počet obyvateľov jednotlivých miest a obcí dôjde k určitej skrivodlivosti v tom smere, že na to doplatia predovšetkým turistické mestá a mestá, ktoré vykonávajú kúpeľnú starostlivosť, pretože v týchto mestách, v týchto zariadeniach nebol zabezpečovaný celoročný pobyt dá sa povedať týchto pacientov a nemôžu byť do počtu obcí zahrnuté. Ide o také obce, ako je Kováčová, trebárs Sliač, Donovaly a podobne, kde na základe dane z alkoholu a tabaku doteraz oveľa väčšie príjmy mala obec, ako bude mať v súčasnosti na základe prepočtu cez počet obyvateľov jednotlivých miest a obcí. Vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci. Autori návrhu štátneho rozpočtu nepopierajú skutočnosť, že tento v jednotlivých oblastiach je poddimenzovaný. Jeho nevyváženosť a nedofinancovanie rozhodujúcich oblastí ospravedlňujú celkovým nedostatkom finančných zdrojov. Pravdou je, že zásluhou posledných vlád Slovensko prišlo o lukratívne podniky, ako sú Slovnaft, Východoslovenské železiarne, Nafta Gbely, plynárenský priemysel. Kto nám povie, kto povie Národnej rade, o koľko prostriedkov prichádza každoročne Slovensko vďaka tomu, že tieto podniky dostali daňové úľavy. Myslím si, že nebyť toho, nebyť tej skutočnosti, Slovensko by malo dostatok prostriedkov na to, aby zabezpečilo taký nárast ekonomiky svojej krajiny, ktorá zodpovedá potrebám jej občanov. Na základe toho, čo som povedal i na základe skutočností, že rozpočet neobsahuje základné východiskové programy na ďalší rozvoj ekonomiky Slovenska, ja tento rozpočet nepovažujem za hodnoverný a taký, ktorému by som mohol dať hlas. V snahe o zmenu a v snahe o nápravu tohto rozpočtu a zníženie jeho dopadov na plecia radových občanov predkladám procedurálny návrh v spoločnej správe o štátnom rozpočte na rok 2004, tlač 426, písm. a) v zmysle § 83 zákona č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky a žiadam. Po prvé, v časti 3 § 1 bod 1 vyňať na osobitné hlasovanie. Po druhé, v časti 4 body 3 a 12 vyňať na osobitné hlasovanie. Po tretie, v časti 4 ods. c body 15, 16, 17 vyňať na osobitné hlasovanie. Ďakujem.