B. Bugár, podpredseda NR SR: (2005-11-09):
Otváram rozpravu a pýtam sa, kto sa hlási ešte okrem pána poslanca Maxona do rozpravy? Konštatujem, že nikto. Vyhlasujem rozpravu, teda možnosť sa prihlásiť sa do rozpravy za skončenú. Nech sa páči, pán poslanec Maxon, máte slovo. M. Maxon, poslanec: Ďakujem pekne za slovo. Vážený pán podpredseda, vážený pán minister, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, máme teda pred sebou legislatívny zámer návrhu zákona o založení akciovej spoločnosti Lesy Slovenskej republiky. Tu na pôde Národnej rady Slovenskej republiky a nakoniec aj v pôdohospodárskom výbore na túto tému sme už niekoľkokrát diskutovali. Dovoľte mi teda zanalyzovať aktuálny stav z hľadiska procesného, ako by táto transformácia mohla prebiehať. Vzhľadom na to, že v súčasnosti máme na stole len legislatívny zámer, je málo pravdepodobné alebo skoro vylúčené, že by sme mohli do 31. 12. schváliť aj legislatívnu normu. To znamená zákon o zriadení akciovej spoločnosti Lesy Slovenskej republiky tak, ako to ukladá, alebo tak, ako to je prezentované a napísané v programovom vyhlásení vlády. Prečo to hovorím? Hovorím to predovšetkým preto, že taký vážny národohospodársky krok, aký sa touto transformáciou pripravuje, je možné naozaj realizovať výhradne k 31. 12. alebo k 1. 1. budúceho roku. Vylučujem takú alternatívu, že by sa niečo podobné mohlo stať v priebehu roka. Súvisí to, samozrejme, s účtovnou závierkou a všetkými vecami, ktoré s takouto transformáciou súvisia. Hovorím to predovšetkým preto, že ak z tohto pohľadu je termín k 1. 1. 2006 nereálny, kladiem teda tu v pléne Národnej rady Slovenskej republiky otázku predovšetkým v tom zmysle, že aj napriek tomu, že na budúci rok bude možno dostatočný časový priestor, aby sa už schválil zákon o zriadení osobitnej akciovej spoločnosti Lesy Slovenskej republiky, nemyslím si však, že je to celkom politicky správne, ak sa tá lehota nestihla k 1. 1. 2006, tak si myslím, že už by to malo byť predmetom budúcej vládnej koalície alebo budúcej vlády. To však, samozrejme, máme možnosť sledovať ešte počas budúceho roka. Dámy a páni, nejdem z hľadiska času skúšať vašu trpezlivosť, ale zdá sa, že budeme mať najmenej hodinovú prestávku, keď bolo vyhlásené rokovanie, lebo máme pár bodov, tak mi dovoľte niekoľko zásadných pripomienok k tomuto legislatívnemu zámeru. Na tom samotnom projekte je zaujímavá jedna vec a tá, pravdu povediac, do istej miery prekvapuje aj mňa, pretože v predchádzajúcich dokumentoch, ktoré sme mali k dispozícii, bolo takým leitmotívom a veľmi jednoznačne sa deklarovalo, že budúca akciová spoločnosť nebude mať napojenie cez výdavkovú časť štátneho rozpočtu. To znamená, nebude čerpať prostredníctvom výdavkovej časti štátneho rozpočtu žiadne zdroje. Jediné možné napojenie tam bolo cez hospodársky výsledok a dividendy, ale to je v prospech štátneho rozpočtu, nie v neprospech tohto štátneho rozpočtu, teda budúcich štátnych rozpočtov. Legislatívny zámer však zdôrazňuje riešiť úhradu výkonov vo verejnom záujme štátnou objednávkou. Predpokladá štátne objednávky postupne od roku 2006 až do roku 2007 v sume 187 mil., 319 mil., 365 mil. a 345 mil. Sk ročne. Bola tu teda diskusia o tom, čo je to verejnoprospešný záujem, a v tých predchádzajúcich vyjadreniach jasne dominovalo to, že prostredníctvom hospodárskeho výsledku si budúca akciová spoločnosť vytvorí dostatočné zdroje, aby mohla plniť aj tieto verejnoprospešné funkcie. Teraz sa dostávame do situácie, že na jednej strane prostredníctvom takpovediac štátnej objednávky si bude nárokovať v rozpočte tie sumy, o ktorých som hovoril, a na druhej strane by sa mal vytvoriť priestor na to, aby prostredníctvom dividend cez hospodársky výsledok tieto prostriedky do štátneho rozpočtu vracala. Osobne si myslím, že to nie je dobré riešenie a nespĺňa to ani tú deklarovanú vec v programovom vyhlásení vlády, s ktorou sa ja teda nestotožňujem, že lesné hospodárstvo už žiadnym spôsobom nebude napojené na štátny rozpočet. Takže navrhujem predkladateľom, aby túto oblasť v konkrétnom paragrafovom znení riešili inak, ako je navrhované v legislatívnom zámere. Legislatívny zámer ďalej predpokladá určenie hodnoty základného imania, určenie hodnoty nepeňažného vkladu na základe mimoriadnej uzávierky, teda nie spôsobom, ako je stanovené v Obchodnom zákonníku znaleckým posudkom. Jeden z dôvodov, prečo navrhuje takúto formu, je aj skutočnosť, že nejde o privatizáciu, ale o transformáciu štátneho podniku na štátnu akciovú spoločnosť. To, dámy a páni, že je potrebné hľadať iný spôsob ocenenia, ako určujú pravidlá v súvislosti s vnesením hodnoty základného imania do budúcej akciovej spoločnosti, spôsobovala predovšetkým hodnota lesných porastov a pozemkov, ktorá však nie je v konečnom dôsledku vnášaná do základného imania budúcej akciovej spoločnosti. Z toho pohľadu si nemyslím, že v tých ostatných veciach, predovšetkým čo sa týka napríklad budov, zariadení, ktoré sa využívajú na obhospodarovanie lesov, že by mal byť zvolený iný systém ocenenia, ako je systém ocenenia prostredníctvom pravidiel, ktoré ukladá Obchodný zákonník. Dámy a páni, veľmi stručne vám poviem dôvod, prečo s takýmto riešením nesúhlasím a nakoniec nesúhlasia s tým ani odborníci. Predovšetkým preto, že by došlo k deformácii hodnoty základného imania a k deformácii posudzovania efektívnosti narábania s majetkom. Zákon, samozrejme, potom v ďalšom aj tento legislatívny zámer umožňuje predaj majetku, podotýkam – a to som už teda zdôraznil – s výnimkou predaja lesnej pôdy a neobjektívne stanovenie jeho trhovej hodnoty potom umožní špekulatívne s týmto majetkom nakladať. O čo ide? Predmetom vkladu majú byť aj stavby zariadenia slúžiaceho lesnému hospodárstvu a 90 % tohto majetku, dámy a páni, má nulovú zostatkovú hodnotu. To znamená, že na základe nulovej zostatkovej hodnoty by sa mal tento majetok vniesť do základného imania spoločnosti, nepochybne však tento majetok má v mnohých prípadoch veľmi slušnú trhovú hodnotu. Sú to rôzne hájenky, sú to rôzne zariadenia. Okrem toho by som rád zdôraznil, že v minulosti bolo veľké množstvo pracovníkov predovšetkým pôsobiacich v štátnych Lesoch Slovenskej republiky odborne vyškolených na to, aby tento majetok – a nakoniec majú aj certifikáty –, aby tento majetok mohol byť riadnym spôsobom ocenený na základe znaleckých posudkov. Takže tento zámer, ktorý je prezentovaný v tomto dokumente, bez ohľadu na to, aká politická garnitúra ten proces bude realizovať, naozaj vyvoláva podozrenie a špekulácie o tom, že sa ten majetok vnesie v nulovej zostatkovej hodnote. S tým majetkom tá akciová spoločnosť potom môže nakladať a štandardné nakladanie je aj predaj tohto majetku a na základe toho sa potom tento majetok môže predávať za mimoriadne nízke ceny. Môj názor je ten, že prirodzene okrem lesných porastov a lesných pozemkov majetok, ktorý bude vnesený do základného imania spoločnosti, by mal byť ocenený štandardným spôsobom, to znamená znaleckými posudkami. Stojí ešte otázka alebo mali by sme teda vážnejšie diskutovať aj na tému, do akej miery sa zvyšuje touto transformáciou monopolné postavenie Lesov Slovenskej republiky. Dnes to monopolné postavenie je vyjadrené asi 60-percentným podielom trhu s drevom. Je už, by som povedal, takou veľmi frekventovanou témou, že ako teda štátne lesy aj Protimonopolný úrad v tomto smere postupuje a naďalej nemáme vyriešený tento kardinálny spor, kde na jednej strane stoja štátne lesy, štátny podnik, a na druhej strane Zväz spracovateľov dreva Slovenskej republiky, alebo dalo by sa povedať zjednodušene – drevospracujúci priemysel. Dámy a páni, šéfovia vašich politických strán a šéfovia, pokiaľ mám informáciu, aj poslaneckých klubov strán, ktoré sú v Národnej rade Slovenskej republiky, dostali list od Zväzu spracovateľov dreva Slovenskej republiky. Tento list naozaj obsahuje vážne podozrenia, podotýkam, vážne podozrenia a možno ešte raz podčiarkujem, že podozrenia, ktorými by sme sa v súvislosti s transformáciou Lesov Slovenskej republiky naozaj mali zaoberať. Ja naozaj tu nie som na to, aby som tie vyjadrenia Zväzu spracovateľov dreva Slovenskej republiky pokladal za 100-percentne pravdivé, ale nakoniec tento list bol adresovaný priamo predsedovi vlády Slovenskej republiky a nadväzuje na ten legislatívny zámer transformácie Lesov Slovenskej republiky a obsahuje viaceré výhrady a aj viaceré podozrenia v súvislosti s trhom dreva predovšetkým vo vzťahu k slovenským spracovateľom. Pri tejto príležitosti mi dovoľte, aby som zdôraznil, že tá transformácia by mala prebehnúť v harmónii s tými, ktorí budú spravovať Lesy Slovenskej republiky, a tí, ktorí budú kupovať ten úžitok, ktorý vyprodukujú Lesy Slovenskej republiky. A chcel by som teda zdôrazniť ešte jeden veľmi dôležitý fakt, že v drevospracujúcom priemysle pracuje v tomto období viac ako 30 000 pracovníkov a práve tento zväz spracovateľov dreva má vážne obavy, že pokiaľ tá situácia, predovšetkým z hľadiska exportu a vývoja cien medzi exportom a domácim odbytom, sa bude vyvíjať tak, ako sa vyvíja v súčasnom období, takže významným spôsobom podnikatelia v tejto oblasti budú musieť znižovať počty pracovníkov. V súvislosti s tým by som chcel upozorniť ešte na jednu veľmi dôležitú vec – a bolo to predmetom diskusie aj pri zákonoch, ktoré predkladala pani ministerka Radičová. Dámy a páni, spracovatelia dreva na Slovensku pôsobia na 90 % územiach, kde je najvyššia miera nezamestnanosti. Takže je to naozaj veľmi vážna výzva pre nás, aby sme sa aj týmto listom Zväzu spracovateľov dreva Slovenskej republiky zaoberali. Ak by sme sa na tento list mali pozerať cez istú prizmu politiky a možno aj cez ten problém interpersonálnych vzťahov na ministerstve pôdohospodárstva, chcel by som vás upozorniť, že tento problém už neexistuje, pretože ten zväz spracovateľov dreva už má dnes iné vedenie ako to vedenie, ktoré viedlo, by som povedal, takpovediac nezmieriteľný boj s ministerstvom pôdohospodárstva. Je to teda prejav spracovateľov dreva aj z hľadiska istej ponuky s ministerstvom pôdohospodárstva komunikovať v tomto smere a hľadať spoločné riešenia. Takže nie je to len o politickom zápase. Nie je to len o postojoch súčasného štátneho tajomníka ministerstva pôdohospodárstva, ale myslím si, že títo spracovatelia reprezentujú záujem skupiny, ktorá zamestnáva 30-tisíc ľudí. Vážené dámy a páni, chcel by som teda istým spôsobom doplniť ten návrh na uznesenie. Návrh na uznesenie znie, že „Národná rada Slovenskej republiky berie tento legislatívny zámer na vedomie“. Chcel by som teda doplniť uznesenie v tom zmysle, a predpokladám, že tu môže byť všeobecná zhoda, aby „minister pôdohospodárstva predložil Výboru Národnej rady pre pôdohospodárstvo správu o prebiehanej transformácii Lesov Slovenskej republiky, hospodársky výsledok Lesov Slovenskej republiky k 31. 12. 2005“. Na základe toho by potom výbor Národnej rady Slovenskej republiky, to pripadá do úvahy niekedy v marci, výbor Národnej rady Slovenskej republiky predložil informáciu o prebiehajúcom procese transformácie. A, samozrejme, bavili by sme sa aj o dosiahnutých hospodárskych výsledkoch tohto štátneho podniku. Vzhľadom na to, že k zelenej správe o Lesoch Slovenskej republiky nebudem vystupovať, dovoľte mi veľmi krátku zmienku a tá sa týka nie samotnej správy za rok 2004, ale toho postupu, ktorý sa uplatnil v súvislosti s rozpočtom 2006. A predpokladám, že pri rozpočte na rok 2006 sa k tomuto problému vrátime. O čo ide? Napriek tomu, že štátny podnik Lesy Slovenskej republiky naďalej nie je stabilizovaný, napriek tomu, že máme informácie, že sa dosť vážne zanedbáva pestovná činnosť, to znamená, že budúcnosť našich lesov... Pán predseda klubu, minimálne by som vás poprosil trošičku tichšie. Pokojne sa môžete rozprávať, len trošilinku tichšie, vy máte taký výrazný hlas, a naozaj ma to vyrušuje. Ďakujem pekne. Budem už končiť. V súvislosti s tým, čo som povedal, ma prekvapuje to, že Lesy Slovenskej republiky, a ešte raz opakujem, napriek tomu, že zanedbávajú pestovnú činnosť, napriek tomu, že sú naďalej hlboko pod priemernou mzdou, tak budú zaviazané dodatkovým odvodom 62 mil. Sk do štátneho rozpočtu. Súčasne musím skonštatovať, že nikto nevie, akou metodikou sa k tým 62 mil. dostali. Či to teda bolo len potrebné na isté potreby štátneho rozpočtu napasovať, alebo jednoducho dostali z Bratislavy jeden telefonát, na základe tohto telefonátu zistili, že budú môcť do štátneho rozpočtu odviesť 62 mil. Sk. Ja som presvedčený, že v tom období transformácie budú chýbať na pestovnú činnosť, že budú chýbať aj v rámci odstraňovania kalamity nielen vo Vysokých Tatrách, ale aj v Nízkych Tatrách. Táto poznámka, dáma a páni, na záver len vzhľadom na to, že k zelenej správe o lesnom hospodárstve vystupovať nebudem. Ďakujem pekne za vašu trpezlivosť.