J. Burian, poslanec: (2007-12-04):
Teraz by som sa vrátil k nejakým základným makroekonomickým údajom, aby teda bolo jasné, čo schvaľujeme v tomto rozpočte. Aj pre koalíciu, aj pre opozíciu vo veľmi zjednodušenej podobe v troch číselných údajoch vysvetlím, čo budeme schvaľovať a aký je ten rozpočet. Celý čas sa tu porovnávali výsledky roku 2006 a roku 2008. Vychádzajúc z roku 2006 z plánovaného schodku verejných financií na úrovni 4,2 % ak odpočítame vplyv 2. piliera, čo je 1,2 %, dostaneme schodok verejných financií na úrovni 3 % pri raste viac ako 7-percentnom, teda 7,5-percentnom plánovanom raste v roku 2006. A teraz si to porovnajme s rokom 2008. Je to schodok verejných financií 2,3 %, očistenie o vplyv 2. piliera, mínus 1,2 %, je to 1,1 %. Porovnajme dve hranice, 3 % a 1,1 %. To je takmer trojnásobné zníženie schodku verejných financií oproti roku 2006. Toto je veľmi dôležité. Pritom rast HDP je predpokladaný na úrovni 6,8 %, je nižší, mimochodom, ako v roku 2006. Takže ak sa vyčíta tejto vláde niečo, tak určite to nie je to, že prerozdeľuje alebo to, že nehospodári racionálne. Práve naopak, myslím si, že aj slovenská verejnosť by mala jasne vedieť, že tento schodok je trojnásobne nižší ako schodok v roku 2006 po tom, čo prevzala vládu vláda pod vedením Roberta Fica. To je veľmi dôležité. A od toho sa odvíjajú ďalšie ekonomické alebo makroekonomické parametre. Tým ďalším makroekonomickým parametrom je konsolidačné úsilie, už dlho spomínané. Jednoducho, ak sa porovná schodok plánovaný oproti schodku, ktorý teda bol skutočný, je jasné, že vyjde konsolidačné úsilie nižšie, ako tu bolo prezentované. Jednoducho ak sa porovnajú efektívne dáta, teda dáta plánu 2,9 %, a že teda schodok bude na úrovni 2,5 %, myslím, že nikto z nás ani opozícia nemôže protestovať, že sa zníži tento schodok a bude nižší, ako je plánovaný. A tým pádom myslím si, že určite nebude ani z Európskej komisie nikto proti tomu protestovať, že Slovensko bude lepšie v oblasti schodku verejných financií, ako je plán 2,9 %. Mimochodom, nie je jasné, či do tohto schodku, ktorý je predpokladaný na úrovni 2,5 %, sa nebudú započítavať schodky Národnej diaľničnej spoločnosti a tak ďalej. Ďalší ukazovateľ makroekonomický je miera prerozdeľovania. Tí, ktorí hrajú bridž alebo ktorí hrali niekedy bridž, myslím, poznajú pojem, ako je skvíz. Skvíz znamená to, že sa dostanem do bezvýchodiskovej situácie. Časť poslancov kritizovalo veľké prerozdeľovanie v rámci tohto rozpočtu. Ďalší zase komentovali to tým, že jednoducho tento rozpočet, práve naopak, je reštrikčný a aj teda znižuje mieru prerozdeľovania voči hrubému domácemu produktu. No je to úloha pre žiaka základnej deväťročnej školy, ak znižujem schodok verejných financií takmer trojnásobne, ak celkový rozdiel medzi príjmami a výdajmi je mínus necelých 32 mld. Sk oproti schodkom, ktoré boli na úrovni 50 mld. až 70 mld., je logické, že tento pomer je nižší a bude niekde na úrovni pod 37 %. Myslím, že práve naopak, by mohla byť terajšia opozícia rada, že táto vláda rieši problém znižovania miery prerozdeľovania nie tým, že by bola menej sociálna, ale tým, že napĺňa a má napĺňať víziu vstupu do eurozóny. Ďalšou argumentáciou, ktorá tu bola dosť často, by som povedal, prezentovaná, je zhoršenie podnikateľského prostredia. Ja dávam do popredia jeden ukazovateľ, odvodové a daňové zaťaženie k hrubému domácemu produktu. Daňové a odvodové zaťaženie meranou mierou k hrubému domácemu produktu, teda daňová kvóta č. II, je niekde na úrovni pod 30 %. Slovensko sa radí medzi najlepšie krajiny s týmto parametrom. Dokonca, myslím, už spomínané Rumunsko a poťažne Írsko je niekde blízko tejto úrovne. Čiže nemyslím si, že práve tento argument zhoršovania ekonomickej stability Slovenska alebo zhoršovanie podnikateľského prostredia by bol tým správnym argumentom. Pokiaľ sa týka jednotlivých kapitol, tam bola najväčšia kritika a tam smerujú aj pozmeňujúce návrhy hlavne z radov opozície, kde nie je, by som povedal, taký rovnaký názor, ako je predložený vládny návrh. Musím povedať, že aj ja ako osoba tiež by som si vedel predstaviť viac peňazí, povedzme, na investičné stimuly v oblasti kapitoly ministerstva hospodárstva, vedel by som si predstaviť väčšie výdavky, povedzme, v oblasti aj školstva, ale myslím, že práve o tom je koalícia a o tom je teda, by som povedal, ten konsenzus a o tom je aj teda pomer medzi jednotlivými kapitolami, aby zohľadňoval to úsilie tej koalície nájsť ten konsenzus a hľadať riešenie preto, aby jednoducho v jednotlivých kapitolách bola tá konsenzuálna hranica. A jednoducho, by som povedal, nedajú sa naplniť všetky ukazovatele vzhľadom na to, že je ten prerozdeľovací mechanizmus a tá miera možná prerozdeľovania je len obmedzená. Ja nechcem sa zvlášť zaoberať jednotlivými kapitolami. Myslím, že už dosť presne a dosť často tu boli prezentované, myslím si, že čo zase zopakujem a čo je pre mňa dôležité a čo je pre mňa kľúčové, je to, a to som na začiatku povedal a to nespochybnil žiaden poslanec či opozície alebo koalície, že tento rozpočet je reálny a, po druhé, dáva jednoznačné záruky ekonomickej stability a vstupu Slovenska do eurozóny, čo je veľkým predpokladom ďalšieho rastu slovenskej ekonomiky. A preto vás poprosím, vážené dámy, vážení páni, vážení poslanci Národnej rady Slovenskej republiky, o podporu návrhu tohto štátneho rozpočtu. Ďakujem. (Potlesk.)