NaiveNeuron/SloPal huggingface dataset:
L. Žitňanská, ministerka spravodlivosti SR: (2006-03-15):
Dohovor dopĺňa platné medzinárodné zmluvy Rady Európy v oblasti právnej pomoci a predovšetkým zavádza ako pravidlo priamy styk medzi justičnými orgánmi pri podávaní žiadostí o právnu pomoc a pri ich vykonávaní, umožňuje doručovanie procesných písomností poštou, zavádza povinnosť vykonať žiadosť spôsobom požadovaným dožadujúcim štátom, ak to neodporuje základným zásadám dožiadaného členského štátu. Protokol k dohovoru umožňuje najmä získavať informácie o bankových účtoch, bankových operáciách či sledovať bankové operácie. Súčasný text v piatej časti Trestného poriadku vytvára dostatočný právny podklad na vykonávanie tohto dohovoru a jeho dodatkového protokolu orgánmi Slovenskej republiky a v tomto smere nie je preto potrebné prijať žiadne ďalšie legislatívne opatrenia. Obidva zmluvné dokumenty sú prezidentskými medzinárodnými zmluvami z oblasti právneho styku s cudzinou v trestných veciach a v zmysle čl. 7 ods. 4 Ústavy Slovenskej republiky je možné ich charakterizovať ako medzinárodné zmluvy, na ktorých vydanie je potrebný zákon. Na pristúpenie k nim sa vyžaduje v súlade s čl. 86 písm. d) Ústavy Slovenskej republiky súhlas Národnej rady Slovenskej republiky. Vláda Slovenskej republiky vyslovila súhlas s pristúpením k dohovoru a protokolu k dohovoru s uplatnením niektorých vyhlásení a výhrad, ktoré sú uvedené v navrhovanom uznesení Národnej rady, svojím uznesením č. 18 z 11. januára 2006. Ďakujem pekne.
Sólymos, László, podpredseda vlády a minister životného prostredia SR (2018-05-09):
Ďakujem pekne. Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, účelom vládneho návrhu zákona o rybárstve a o doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní v znení neskorších predpisov je spojenie ochrany zdravia a ochrany vôd s potrebami moderného rybárstva. Návrh zákona podporuje ochranu vôd na Slovensku vo vodných nádržiach a ich prítokoch, ktoré slúžia na zásobovanie obyvateľstva pitnou vodou. V súvislosti s ochranou podzemných vôd slúžiacich na pitné účely sa ustanovuje nová kompetencia ministerstva určovať podmienky využívania týchto vôd na rybárske účely. Návrh zákona ustanovuje aj možnosť vo verejnom záujme a pri opakovaných závažných porušeniach ustanovení doterajším užívateľom previesť rybársky revír do užívania správcovi vodného toku. Významným posunom oproti platnému právnemu stavu je zavedenie sankčného postihu za neoprávnené nakladanie s výkonom rybárskeho práva a za neoprávnené podnikanie v osobitnom režime na ostatných vodných plochách. Návrh zákona za účelom ochrany zdravia obyvateľstva umožňuje efektívnejšiu spoluprácu so Štátnou veterinárnou a potravinovou správou Slovenskej republiky pri rybárskom hospodárení v lovných rybárskych revíroch s výskytom rýb, u ktorých sa preukáže prekročenie limitných hodnôt chemických látok. Osobitná úprava je pri spôsoboch lovu rýb na pstruhových vodách, lipňových vodách a kaprových vodách, ktoré sú pri niektorých druhoch rýb považované za neetické. Návrh zákona upravuje podmienky organizovania rybárskych pretekov ako športovej rybárskej činnosti a na kaprových vodách upravuje aj doposiaľ zakázaný lov rýb pod ľadom. Zásadné zmeny sa týkajú povinnosti a oprávnení rybárskej stráže ako verejného činiteľa, ktoré neboli v súlade s Trestným poriadkom a sprísnení podmienok, za akých sa možno uchádzať o vymenovanie za člena rybárskej stráže. Dôležité a významné zmeny nastali aj pri zakázaných spôsoboch lovu v súvislosti s plnením vedecko-výskumných úloh a prieskumných úloh držiteľmi osobitných povolení na rybolov. Návrh zákona spresňuje základné pojmy, ktoré v praxi spôsobujú problémy a dopĺňajú sa ďalšie základné pojmy, ktoré pri aplikácii platného zákona absentujú. Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, verím, že predložený vládny návrh zákona schválite do druhého čítania. Ďakujem pekne.
Blanár, Juraj, podpredseda NR SR (2021-05-12):
Druhý s faktickou poznámkou pán poslanec Eduard Kočiš.
Hort, Milan, podpredseda NR SR (2010-12-08):
Ďakujem pekne. Pán poslanec bol jediný prihlásený písomne. Faktické poznámky na jeho vystúpenie neevidujem, a preto sa pýtam, kto sa teraz hlási do rozpravy ústne? Pán poslanec Pavol Kubovič. Uzatváram možnosť prihlásiť sa do rozpravy k tomuto návrhu zákona a slovo má pán poslanec Kubovič.
Hrušovský, Pavol, podpredseda NR SR (2010-10-15):
Hlasujeme, páni poslanci, o návrhu prerokovať zákon v druhom čítaní. (Hlasovanie.) 141 prítomných, 77 za, 50 proti, 14 sa zdržalo. Návrh sme schválili. Prosím ďalší návrh.
Mikloško, Jozef, poslanec NR SR (2014-04-01):
Ja tiež vítam, samozrejme, hocijaké komisie a subkomisie, ktoré budú tento problém riešiť. Len fakt, že čas beží, dva roky prešli a mnohých ľudí necháme v ich nešťastiach a na základe viny iných potom krachujú. Pán poslanec Zajac hovoril, že neplatenie faktúry je národným športom. Niekedy áno, niekedy nie. No napríklad telefóny, internet, televízia, poistenia, nájmy a tak ďalej, keď nezaplatíte, rýchlo vám klepnú po rukách, zastavia služby a tak ďalej. Niekde inde to trvá mesiace, roky, alebo sa nedočkáte nikdy, firma skrachuje a môžete sa sťažovať na lampárni. Napríklad jednou takou veľmi vážnou situáciou, v ktorej som aj ja troška pracoval, bola distribúcia kníh. Tam sa knihy berú do komisie, vy vlastne ich odovzdávate, tam trčia rok, dva, aj viac. Keď ich kníhkupec predá, má povinnosť vám to hlásiť. Nehlási vám to, alebo veľmi neskoro. Potom rýchlo píšete faktúru, on má za ňu zaplatiť, zas ju nezaplatí, čakáte zase dlho, dlho. A takto to veľmi často chodí, je na to veľa konkrétnych príkladov. Napríklad aj v týchto malých veciach by nebolo zlé urýchliť, už či nejaký súd alebo špeciálny úrad, ktorý, keď zistí, že sa to má zaplatiť a nezaplatilo sa, nejakou rýchlou exekúciou alebo pozastavením ďalších dotácií alebo zákaziek. V tomto smere súhlasím s týmto zákonom, ktorý sa opakovane sem dostáva, ale nemá žiadnu, žiaľ, odozvu. Ďakujem.
Hrnčiar, Andrej, podpredseda NR SR (2017-02-14):
Nasleduje prvé čítanie o návrhu poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Miroslava Beblavého a Kataríny Macháčkovej na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 181/2014 Z. z. o volebnej kampani a o zmene a doplnení zákona č. 85/2005 Z. z. o politických stranách a politických hnutiach v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 125/2016 Z. z. Návrh zákona je uverejnený ako tlač 390. Návrh na jeho pridelenie na prerokovanie výborom je v rozhodnutí č. 407. Dávam slovo poslancovi Miroslavovi Beblavému, aby návrh zákona uviedol.
Žitňanská, Jana, poslankyňa NR SR (2020-04-20):
Ďakujem veľmi pekne, pán predsedajúci. Prosím, dajte hlasovať o tom, že Národná rada sa uzniesla v súlade s § 73 ods. 3 písm. c) zákona o rokovacom poriadku prerokovať predložený návrh zákona v druhom čítaní.
Pellegrini, Peter, predseda NR SR (2015-06-15):
Ďakujem vám veľmi pekne. Prosím, zaujmite miesto spravodajcu. Otváram rozpravu k tomuto bodu programu. Konštatujem, že som obdržal písomné prihlášky: za klub OĽaNO vystúpi pán Igor Matovič. A ďalej v rozprave písomne sú prihlásení pán Miroslav Beblavý, pán Ľubomír Galko, pán poslanec Richard Vašečka, pán poslanec Jozef Mikloško a posledným písomne prihláseným je pán poslanec Hlina. Ešte predtým dávam slovo špeciálnemu prokurátorovi pánovi Dušanovi Kováčikovi, ktorý požiadal o vystúpenie. Nech sa páči.
Nedoba, Jakub, poslanec NR SR (2019-10-22):
Takto, k návrhu zákona, nemám k tomu až tak veľa, aby som sa prihlásil do rozpravy, ale chcem ti poďakovať, že ste niečo podobné predložili, lebo asi jediný argument, ktorý je proti tomu, je ten finančný, že to bude viac stáť, ale určite to tú mieru demokracie oveľa viac zvýši. A príde mi nezmyselné, že v súčasnosti je dvojkolová voľba iba v prípade voľby prezidenta, kde sa volí funkcia, ktorá ani nie je výkonná. Takisto sa tým napravia niektoré neduhy z chronicky známych samospráv, kde sa podarilo danému starostovi alebo primátorovi zakopať na dlhé obdobie a túto jednokolovú voľbu využili na to, aby tam nasadili rozbíjačských kandidátov, ktorí roztrieštili tie hlasy, ktoré sú proti tomu dlhodobému starostovi alebo primátorovi. Takisto tá kampaň bude úplne inak vyzerať, keď vieme, že je tam tá poistka druhého kola voľby a ten daný kandidát nemôže naštvať väčšinu kandidátov. Takže toľko odo mňa. Ďakujem.
Laššáková, Jana, podpredsedníčka NR SR (2015-05-07):
Príjemné, dobré ráno, vážené panie poslankyne, páni poslanci, otváram tretí rokovací deň 51. schôdze Národnej rady Slovenskej republiky. Na dnešnom rokovacom dni o ospravedlnenie svojej neúčasti písomne požiadali poslanci Michal Bagačka, Július Brocka, Martin Fedor, Martin Fronc, Igor Choma, Ján Mičovský, Ivan Mikloš, Pavol Pavlis, Richard Raši. Podľa schváleného programu pristúpime k rokovaniu o bode 75, ktorým je Výročná správa o členstve Slovenskej republiky v Európskej únii – hodnotenie a aktuálne priority vyplývajúce z Pracovného programu Európskej komisie , je to tlač 1467, správa výboru je pod tlačou 1467a. Správu uvedie podpredseda vlády a minister zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky Miroslav Lajčák. Nech sa páči, pán podpredseda vlády, máte slovo.
Ďuriš Nicholsonová, Lucia, podpredsedníčka NR SR (2016-11-23):
Ďakujeme pekne, pán minister, na vaše vystúpenie registrujem tri faktické poznámky. Pán poslanec Heger, nech sa páči.
Jarjabek, Dušan, poslanec NR SR (2014-09-24):
Ďakujem pekne. V nadväznosti na to, čo povedal pán poslanec Hlina, ja mám tiež dve dilemy ohľadne tejto témy. Napríklad jedna z nich je okliešťovanie problému počtu poslancov, prečo na 120, prečo na 130, prečo na 100, prečo to nemá byť 150. Na základe čoho sa vôbec vytvorí nejaké číslo iné ako tých 150, povedzme. Skutočne to neviem. A neviem si to zdôvodniť, čo je to správne číslo, keď to nie je 150. Je to 130? Proste to sú také účelové zmeny. Čo sa tým ušetrí, čo sa tým neušetrí? Súhlasím s tým, že čím poslancov bude menej, tým sú jednoduchšie kúpiteľní, to je pravda. No a ďalšia vec. Viete, veď ľudia nie sú hlúpi. Keď je niekto dobrý starosta, keď niekto je dobrý primátor a zároveň je poslanec, no kto ho volí do funkcie primátora, keď je poslanec? Sú to opäť len ľudia. Je to na základe opakovania, na základe nejakej roboty, ktorú ten človek ako starosta alebo primátor spravil. Do akej miery a za akých podmienok sa dá obmedzovať právo niekoho voliť a právo byť volený? Veď skutočne tí ľudia volia poslanca, primátora opakovane vedomí si toho, že má nejaký poslanecký plat, má nejaký primátorský plat a predsa ho do tej funkcie volia. Hovorím, nie je mi to jasné, nie je to celkom moja parketa, nemám na to ucelený názor, mám len niekoľko otázok, na ktoré som zatiaľ odpovede nedostal. Ďakujem za pozornosť.
Danko, Andrej, predseda NR SR (2019-02-06):
Dobre, pán Matovič, ja viem, že potrebujete konflikt, ešte raz vás prosím, aby ste sa sústredil a vyjadril sa k téme. Nech sa páči.
M. Hort, podpredseda NR SR: (2008-10-28):
S faktickou poznámkou na vystúpenie pána poslanca Mikloška sa prihlásila pani poslankyňa Katarína Tóthová ako jediná. Nech sa páči, pani poslankyňa, máte slovo vo faktickej poznámke.
Remišová, Veronika, poslankyňa NR SR (2018-03-14):
Žiadam opraviť hlasovanie, tlač 857, dala som za, chcela som sa zdržať. Ďakujem.
Hort, Milan, podpredseda NR SR (2010-11-04):
Pretože, pán poslanec Burian, bol posledný prihlásený do rozpravy, vyhlasujem rozpravu za skončenú. Pýtam sa, či sa chce k rozprave vyjadriť pán navrhovateľ. Nech sa páči, pán poslanec Kažimír, máte priestor v záverečnom slove. Všetkých tu prítomných upozorňujem, na toto už nemôžu byť faktické poznámky.
Blanár, Juraj, podpredseda NR SR (2020-11-04):
Ďalší s faktickou poznámkou, pán poslanec Vašečka, nech sa páči.
Fronc, Martin, poslanec NR SR (2015-12-02):
Dovoľte, aby som sa vcelku krátko vyjadril k predmetnému návrhu novely zákona. Ale musím sa vrátiť trošku do histórie a musím povedať, že tak ako povedal predkladateľ, vo volebnom období 1998 – 2002, keď bol ministrom pán Ftáčnik, tak ako bol navrhnutý zákon, v ktorom bol urobený systém tvorby rady školy s tým, že po dlhých diskusiách sa to urobilo tak, že ani jedna zo zúčastnených strán nemala dostatok hlasov, dostatočné zastúpenie, aby mohla majorizovať ostatných a pretlačiť to, čo si myslí, čiže ani pedagógovia, ani rodičia a ani zriaďovateľ nemali. Súčasne ale v tom období boli urobené aj ďalšie veci, ktoré treba si pripomenúť, a to je to, že jednoducho postupne sa nielen vybudovala samospráva, ale dala sa do rúk zodpovednosť, myslím samospráva školská teraz, ale dala sa do rúk zodpovednosť aj samotným školám, školy najprv stredné zo zákona priamo, potom aj základné školy, tie, ktoré chceli, získali právnu subjektivitu. Tá celková filozofia bola založená na tom, že majetok, budovy, ten dostali do vlastníctva obce, mestá, čiže dostali ich do vlastníctva tí, ktorí tvorili obecnú samosprávu. Ale fungovanie školy, čiže zodpovednosť za to, čo sa tam učí, ako sa učí, ako sa to organizuje, bola daná škole. Postupnými zmenami zákona sa tieto kompetencie odbúrali. A to nielen otázka, tak ako sme pri prijímaní ostatnej novely počuli od mnohých zástupcov školských rád, že prichádzajú o poslednú naozajstnú kompetenciu, a tá naozajstná kompetencia bola o tom, že oni rozhodnú o tom ako školská rada, kto bude riaditeľom. Oni prišli o mnoho ďalších, zmenami napr. o tom, že dnes už škola si vlastne nemôže robiť svoju politiku školskú, nerozhoduje o tom stredná škola, koľko otvorí tried, aký prijme počet detí a podobne. Jednoducho to, čo sa udialo, je podľa mňa principiálne zmena vôbec filozofie k fungovaniu nášho školstva. A ja osobne musím povedať za seba, že ja s tou filozofiou, ktorá je, nesúhlasím, pretože som presvedčený, že vždy musí byť jednota kompetencií a zodpovednosti. (Ruch v sále.) Pokiaľ nemá samotná škola, pokiaľ nemá riaditeľ, pedagogický zbor a tí, ktorých sa to dotýka, trebárs tá školská rada, dostatok kompetencií, tak nemôžu mať ani zodpovednosť a nemôžu garantovať potom nejakým spôsobom kvalitu vzdelávania a ani ich ja takpovediac nemôžem volať na koberec, na zodpovednosť. Ja si myslím, že v tom prípade nemám na to pouvoir, myslím tým morálny pouvoir, morálne oprávnenie a v tomto vidím ten zásadný problém. Preto si myslím, že toto je len krok, ktorý tu kolega navrhuje, aby sa vrátili aspoň niektoré, resp. len jedna tá kompetencia, ktorá bola ostatnýkrát odobratá školským radám, aby ony rozhodovali, kto ich bude viesť, a takisto aby tá školská rada mohla potom vyvodiť zodpovednosť, ak ten riaditeľ nefunguje tak, ako má. Preto na záver svojho krátkeho vystúpenia chcem povedať, že tento návrh zákona podporíme. Ďakujem.
R. Chmel, minister kultúry SR: (2004-12-02):
Vážený pán poslanec, v rámci finančných prostriedkov na vzdelávacie poukazy bolo školám vo Zvolenskom okrese pridelených spolu 2 mil. 712 000 korún. Ak má pán poslanec na mysli finančnú hotovosť, tak finančné prostriedky na vzdelávacie poukazy boli z Krajského školského úradu v Banskej Bystrici poslané v dvoch termínoch. Okres Zvolen prvý termín 4. 11. 2004 v sume 829 000, druhý termín 24. 11. 2004 v sume 769 000, spolu 1 mil. 598 000 Sk. Mesto Zvolen prvý termín 4. 11. 2004 v sume 578 000, druhý termín 24. 11. 2004 v sume 536 000, spolu 1 mil. 114 000. V týchto termínoch potvrdilo príjem na účet aj mesto Zvolen. Obdobne boli vo dvoch etapách pridelené finančné prostriedky na vzdelávacie poukazy prostredníctvom príslušných krajských školských úradov aj na iné okresy. Ďakujem, pán predseda.
Šeliga, Juraj, podpredseda NR SR (2020-12-04):
Na pána Hegera.
Danko, Andrej, podpredseda NR SR (2024-10-02):
(Povedané súbežne s rečníčkou.) Poprosím, poprosím, poprosím, poprosím kľud v sále.
Suja, Miroslav, poslanec NR SR (2021-04-01):
Ďakujem za slovo, pán podpredseda. Vážení kolegovia, videli sme vystúpenie nášho kolegu poslanca, ale ostatní občania Slovenskej republiky majú tú smolu, že už nejde ani obraz, ani zvuk. Tak neviem, či to nie je úmysel... (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)
Suja, Miroslav, poslanec NR SR (2021-06-29):
Ďakujem za slovo, pán podpredseda. Veľmi dobré vystúpenie poslanca Eda Kočiša. Áno, vláda, vládni poslanci, Mikas, Krčméry a im podobní by si mali uvedomiť význam slov do-bro-voľ-né očkovanie. Do-bro-voľ-né. Keď sa začalo hovoriť o očkovaní, a my sme hovorili, že to bude, časom dôjde k tomu, že to bude nasilu, tak sa všetci smiali a dávali nám rôzne prívlastky. A pozrite sa, vážení kolegovia a kolegyne, kde to je? Už to dobrovoľné znamená vlastne povinné, podľa vás, vlády, Krčméryho, Mikasa a podobných. Viete, nevedia vydierať 600-tisíc dôchodcov, lebo tí necestujú, ktorí nie sú zaočkovaní a sú im ukradnutí, celá vláda aj vy koaliční poslanci a takisto aj vaša vakcína. Týchto 600-tisíc dôchodcov vám ukázalo, že vás má, s prepáčením, na háku. Na háku! Necestujú, nemáte ich ako vydierať, je im to úplne jedno. Tak ste sa znížili až k tomu, že chcete očkovať deti od dvanásť rokov, pričom vieme, že tam úmrtia nie sú, že tie deti to prekonajú ľahko. A načo? Keď ste zaočkovaní vy, tak prečo tlačíte na tých ostatných, aby sa zaočkovali? Však vy ste chránení, vám sa nemá čo stať. Je pravda, že pán Osuský nakazil vlastnú ženu aj po druhom očkovaní, ale to asi bola len svetlá výnimka, že? To sa nestáva. Tak čoho sa bojíte? Dajte ostatným ľuďom pokoj, dajte im slobodnú vôľu, nech sa môžu rozhodnúť. Uvedomte si jednu vec, všetky príkazy, zákazy majú presne opačný efekt. Tyranizujete celé Slovensko. Na povel tu počúvate kadejakých lobistov, ktorí tu lobujú za farmaceutické firmy. Prestaňte s... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
Danko, Andrej, predseda NR SR (2017-02-02):
Ďakujem, pán poslanec. Dávam slovo spoločnému spravodajcovi z výboru pre verejnú správu a regionálny rozvoj poslancovi Dušanovi Bublavému, aby informoval Národnú radu o výsledku rokovania výborov o týchto návrhoch zákonov, aby odôvodnil návrhy a stanoviská gestorského výboru.
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2021-11-04):
Ďakujem za upozornenie. Mal som za to, že pán poslanec si priniesol fľašku, z ktorej sa napije, a potom si nasadí rúško tak ako všetci ostatní.
Pellegrini, Peter, predseda NR SR (2015-12-02):
Prezentujme sa a hlasujme. (Hlasovanie.) Prítomných 129 poslancov, za hlasovalo 105, proti bol 1, zdržalo sa 20 poslancov, nehlasovali 3. Konštatujem, že sme pridelili návrh zákona výborom aj určili gestorský výbor aj lehoty. Poprosím teraz pána poslanca Zajaca, aby uviedol hlasovanie o bode 114 programu, ktorým je prvé čítanie o návrhu poslancov Hlinu a Radošovského na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 222/2004 Z. z. o dani z pridanej hodnoty (tlač 1827). (Hlasovanie o návrhu poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Alojza Hlinu a Mariána Radošovského na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 222/2004 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov , tlač 1827.)
Kollár, Boris, predseda NR SR (2021-10-21):
Ďakujem. Otváram rozpravu o tomto bode programu. Do rozpravy som dostal jednu písomnú, jedno písomné prihlásenie a vystúpi teraz v rozprave pán Radovan Kazda. Nech sa páči, máte slovo.
P. Hrušovský, predseda NR SR: (2004-12-10):
Teraz budeme pokračovať v rokovaní o ďalšom bode programu, ktorým je návrh na použitie majetku Fondu národného majetku Slovenskej republiky v roku 2005 podľa § 28 ods. 3 písm. b) zákona č. 92/1991 Zb. o podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby v znení neskorších predpisov . Prosím teraz pána prezidenta Prezídia Fondu národného majetku pána Kojdu, aby Národnej rade návrh na použitie majetku Fondu národného majetku v roku 2005 uviedol a odôvodnil. Nech sa páči. J. Kojda, prezident Prezídia Fondu národného majetku SR: Ďakujem veľmi pekne. Vážený pán predseda, vážená Národná rada Slovenskej republiky, Fond národného majetku predkladá na schválenie návrh na použitie majetku Fondu národného majetku na rok 2005. Tento návrh vychádza z uznesení vlády, tak ako boli schvaľované v priebehu roku 2004 a ktoré predpokladajú určité výdavky, ktoré prebehnú  v budúcom roku v absolútnej väčšine cez štátne finančné aktivácie z ministerstva financií. Rozpočet ako taký je zostavovaný ako vyrovnaný rozpočet, resp. ako rozpočet prebytkový. Prebytkový rozpočet sa predpokladá v rámci schválenej predikcie verejných financií na roky 2006 až 2007. Aj v roku 2006 tieto prebytky sa budú kumulovať na účtoch Fondu národného majetku a budú použité v roku 2007. Rozpočet bol konzultovaný a prerokovaný s ministerstvom financií a plne zodpovedá štátnemu rozpočtu, tak ako bol schválený včera Národnou radou. Čo sa týka príjmov, rozpočet má dva základné zdroje príjmov, sú to dividendy, ktoré sú vo výške 13 mld. korún. Druhá časť sú predaje, príjmy z predajov, predovšetkým z doprivatizácie rozvodných podnikov a z predaja piatich teplární v krajských mestách. Čo sa týka výdavkov, absolútna väčšina výdavkov bude použitá v prospech ministerstva financií, v prospech štátnych finančných aktív. A budú z nich kryté či už úvery so štátnymi zárukami alebo priamo štátny dlh. Chcem hneď v úvodnom slove upozorniť, že tento rozpočet nepočíta s príjmami z privatizácie Slovenských elektrární. Po skúsenostiach z minulých rokov predikujeme, že príjmy z predaja Slovenských elektrární budú použiteľné až v roku 2006. Ak dovolíte, pán predseda, to by bolo na úvod všetko.
Laššáková, Jana, podpredsedníčka NR SR (2012-11-06):
Pán navrhovateľ, zaujmite miesto určené pre navrhovateľov a dávam slovo spravodajkyni, ktorú určil navrhnutý gestorský výbor pre sociálne veci, pani poslankyni Gibalovej. Nech sa páči, pani poslankyňa.
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2011-09-09):
Ďakujem. Otváram všeobecnú rozpravu a pýtam sa, či sa hlási niekto do rozpravy. Ako jediná, pani poslankyňa Rošková. Končím možnosť sa prihlásiť ústne do rozpravy. Pani poslankyňa, nech sa páči, máte slovo.
Kašper, Igor, poslanec NR SR (2020-09-25):
Pán predsedajúci, dámy a páni, v rozprave vystúpili dvaja poslanci. Nebol podaný žiadny procedurálny návrh. Prosím, pán predsedajúci, dajte hlasovať o tom, že Národná rada Slovenskej republiky sa rozhodla prerokovať návrh zákona v druhom čítaní.
P. Paška, predseda NR SR: (2007-09-20):
(Hlasovanie.) 140 prítomných, 132 za, 5 sa zdržali, 3 nehlasovali. Konštatujem, že body 1 až 10 spoločnej správy sme odsúhlasili.
Paška, Pavol, predseda NR SR (2013-06-25):
Nechcete, aby sa o tom hlasovalo, pán poslanec, predpokladám. Pán predseda výboru Beblavý.
Vašečka, Richard, poslanec NR SR (2014-04-02):
Ďakujem pekne za vecnú otázku. Tak ako je daný návrh zákona, ktorý teda bol prerokovaný aj s odborovým zväzom, tak sa týka zamestnancov škôl a školských zariadení. Čiže netýka sa to napríklad zdravotníckych zariadení alebo iných zariadení, len tých, ktoré sú v školskom prostredí, teda tí, ktorí vykonávajú prácu na pracovisku príbuznú s pedagogickými zamestnancami. Teda pokiaľ viem, tak je tam tento rozdiel, lebo zariadenia, ktoré nie sú školského charakteru, tak tam ani ten problém s tou dovolenkou adekvátnou s tými pedagogickými zamestnancami nie je. Takže ešte raz a citujem aj z toho znenia, aj z tej dôvodovej správy: „ide o kategóriu odborných zamestnancov škôl a školských zariadení“. Toľko, ďakujem.
Blanár, Juraj, podpredseda NR SR (2022-09-21):
Na vaše vystúpenie, pán poslanec, evidujem dve faktické poznámky. Pán poslanec Svrček ako prvý.
Ledecký, Vladimír, poslanec NR SR (2024-05-14):
Ďakujem pekne, pán poslanec. Ja by som chcel reagovať na niekoľko vecí. Prvá vec, tie náhrady, ktoré sa dávajú obciam, tak taká skúsenosť, keď sa stavia u nás diaľnica, tak tie obce v našom regióne, každá jedna obec dostala za ten výrub drevín cca 2 milióny slovenských korún, ale s tým, že tie peniaze musela použiť na náhradnú výsadbu. To znamená, že tá spoločenská hodnota musela sedieť, každý si musel urobiť k tomu projekt. To znamená, že tie, tie peniaze sa neminuli na nejaký iný účel, ale naozaj boli použité, aby tá zeleň, ktorá ubudla, aby na nejakom inom mieste v danom katastri sa vysadila nanovo. Ale ja by som chcel priblížiť na katastri našej obce a nie sme v regióne nejakí výnimoční, ale tie okolité obce v regióne sú rovnaké, že o akú zeleň sa jedná. Tak v našej obci sú, 80 % tejto zelene tvoria brehové porasty, kde drvivá väčšina je v správe povodia Bodrogu a Hornádu aj na vlastníctve pozemkov Bodrogu a Hornádu. Jedná sa väčšinou o tie stromy do tých 80 cm a mám obavu, naozaj mám vážnu obavu, že keď si pomyslím na personálne obsadzovanie týchto riadiacich funkcií, že tie brehové porasty budú, budú úplne vyrezané. A 20 % tvoria nálety, ktoré sú pri lesoch a keďže u nás bola komasácia, tak veľká časť týchto náletových drevín sa zaradila do toho lesa a dneska sú to už lesy. Čiže ja mám naozaj veľkú obavu nie o developerov, že niečo budú u nás stavať, bodaj by, ale skôr obavu o to, že je to namierené naozaj na drevársky biznis, štiepku alebo neviem, kde všade také drevo možno použiť.
Goga, Pavol, poslanec NR SR (2018-06-14):
Ďakujem za slovo, pán podpredseda. V rozprave vystúpili štyria poslanci. Pán predsedajúci, dajte, prosím, hlasovať o skrátení lehoty na hlasovanie o návrhoch podaných dnes v rozprave vzhľadom na to, že od ich podania ešte neuplynula 48-hodinová lehota podľa rokovacieho poriadku.
Laurenčík, Milan, podpredseda NR SR (2021-10-07):
Ďakujem. Prosím, zaujmite miesto pre spravodajcu. Ja teraz otváram všeobecnú rozpravu. Do rozpravy som dostal dve písomné prihlášky, ako prvý sa prihlásil pán poslanec Milan Vetrák, ako druhý pán poslanec Ondrej Dostál. Nech sa páči, pán poslanec Vetrák, máte slovo.
Hrušovský, Pavol, podpredseda NR SR (2010-11-30):
Ďakujem pánovi poslancovi. S faktickými poznámkami sa nehlásia páni poslanci, končím rozpravu o tomto bode programu. Pýtam sa pána navrhovateľa pána ministra: Chcete sa vyjadriť? Nie. Pán spoločný spravodajca? Nie. Prerušujem rokovanie o tomto bode programu. Ďakujem, pán spoločný spravodajca a predseda výboru. Pristúpime k ďalšiemu rokovaniu o ďalšom bode programu, ktorým je vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 222/2004 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov . Prosím pána podpredsedu vlády a ministra financií, aby z poverenia vlády návrh zákona uviedol a odôvodnil. Nech sa páči.
Paška, Pavol, predseda NR SR (2014-09-09):
Pani podpredsedníčka Jurinová.
Zmajkovičová, Renáta, podpredsedníčka NR SR (2013-09-11):
Ďakujem, pán minister, pani spravodajkyňa nechce vystúpiť, prerušujem rokovanie o tomto bode programu a budeme pokračovať hlasovaním. Prestávka do 11.03 hodiny. (Prestávka.) (Po prestávke.)
M. Gibalová, poslankyňa: (2009-04-23):
Podľa vašej odpovede, pani ministerka, z 10. marca 2009 príjmy fondu určeného na financovanie nezamestnaných budú v rokoch 2009 až 2012 stúpať v priemere o 6 % ročne a stúpať bude aj počet zamestnancov, aj vymeriavací základ poistencov, no a priemerný počet poberateľov dávky v nezamestnanosti bude, akože ináč, klesať z 2 000, 7 000 v roku 2009 na 25 300 roku 2012. Pritom už v januári 2009 bolo 32 524 poberateľov dávky v nezamestnanosti a vo februári ich počet stúpol takmer na 38 900. To znamená, že za jeden, jediný mesiac stúpol počet poberateľov dávky o 6 300 osôb. Okrem toho, pani ministerka, vôbec ste sa neunúvali odpovedať na posledný bod mojej interpelácie, teda: Aký je odhad počtu evidovaných nezamestnaných v rokoch 2009 až 2012? Musím skonštatovať, že ja sa hanbím sama za takúto odpoveď na interpeláciu. Nie som s ňou spokojná, ale, samozrejme, po skúsenostiach, ktoré mám v tejto snemovni, nebudem dávať hlasovať o tom, že nie som spokojná s interpeláciou, pretože keby som dala hlasovať aj o tom, že dnes je 23. apríla štvrtok, tak koaliční poslanci to na vedomie nezoberú. Opäť vyjadrujem svoju nespokojnosť s odpoveďou a odporúčam vám, pani ministerka, aby ste sa s plnou vážnosťou venovali tomu, že počet nezamestnaných enormne stúpa. Ďakujem, skončila som.
Jurinová, Erika, podpredsedníčka NR SR (2014-10-16):
Dávam slovo spoločnému spravodajcovi z výboru pre obranu a bezpečnosť poslancovi Mariánovi Kovačócymu, aby informoval Národnú radu o výsledku rokovania výborov, aby odôvodnil návrh a stanovisko gestorského výboru.
Hrnčiar, Andrej, poslanec NR SR (2014-01-31):
Ďakujem. S veľa vecami, ktoré ste pomenovali, pani kolegyňa, vo svojom príspevku, sa dá súhlasiť. Ale ja sa musím ozvať na tú tému, ktorú ste spomenuli, a to je odpájanie od centrálneho zdroja tepla a o tej úlohe obcí, o ktorých ste hovorili, že sú v konflikte záujmov. S týmto s vami nesúhlasím. Nemyslím si, že obce sú v konflikte záujmov, nakoľko vy sa na tento problém pozeráte iba z pohľadu spotrebiteľa, ale obec tento problém musí riešiť komplexne. Musí to riešiť v záujme verejného záujmu, pretože nie všetky bytové domy sa môžu a majú šancu odpojiť od centrálneho zdroja zásobovania. A dôležité je povedať to, že veľkú položku v cene tepla tvoria práve fixné náklady, ktoré sa rozpočítavajú medzi všetkých odberateľov. Môže sa pri odpájaní narušiť centrálne zásobovanie takým spôsobom, že keď sa odpoja tie bytové domy, ktoré sa odpojiť môžu, fixné náklady sa budú rozpočítavať medzi menší počet odberateľov a tam enormne vzrastie cena. Čiže na úkor niektorých bytových domov, ktorým sa zlacnie cena tepla, zvýšime cenu tepla v ostatných častiach mesta. Mesto tiež musí dbať aj na environmentálny záujem. Ja sám som riešil problém, keď na jednom sídlisku sa chceli odpojiť niektoré bytové domy a chceli riešiť kotolne štiepkou a rôznymi inými médiami, čo z environmentálneho hľadiska nebolo pre mesto prípustné. Takže ja som presvedčený, že práve obec musí mať zásadné slovo a vydať zásadné rozhodnutie, že či povolí odpájanie, alebo nie, aby to nemalo dopad na rozvrátenie centrálneho zásobovania. Ďakujem.
Pčolinský, Peter, poslanec NR SR (2017-09-06):
Ďakujem pekne. Musím súhlasiť s pánom kolegom Dostálom. Ja tiež nevidím problém, prečo by nemohli byť zverejňované zmluvy prijímateľov, keď dnes napríklad máme centrálny register zmlúv, kde sú zverejňované všetky, všetky, všetky tieto zmluvy, ale práve na, práve v rezorte ministerstva pôdohospodárstva je všetko také tajomné a zahmlievané, ja neviem, či naschvál, alebo nevedomky, čiže ja o tom ešte budem hovoriť vo svojom vystúpení v niektorých bodoch, ale hovorím len, plne súhlasím s tým, čo povedal pán Dostál, a chce to väčšiu transparentnosť, pretože taká PPA-čka je známa zlatá baňa pre určité skupiny ľudí, čiže bolo by naozaj fajn to troška stransparentniť a verejnosť má právo vedieť, kam idú tie peniaze. Ďakujem.
Grausová, Natália, poslankyňa NR SR (2016-05-24):
Áno, ďakujem za slovo. Pán fanatický, fundamentalistický neomarxista, pán Blaha tu šíri demagógiu. Je mi veľmi ľúto a vôbec je to podivuhodné, že každého človeka, ktorý chce používať zdravý rozum, ktorý chce veci označovať pravým menom, kto odmieta kradnúť a klamať, kto odmieta potopiť a zničiť svoj národ a štát, tak každého takéhoto človeka označí za extrémistu a za fašistu. To je, zastáva mi, mi rozum nad tým. A okrem toho chcem povedať, že klamete, keď hovoríte, že migranti k nám ísť nechcú, pretože, pretože keď ich sem prídu desiatky a stovky miliónov, budú k nám chcieť ísť, nebojte sa, budú sa sem valiť. Tak prosím, vyhoďte zo svojho slovníka, všetci demagógovia, že my sa nemusíme obávať, pretože migranti vraj ku nám ísť nechcú, do našej republiky. Oni sem prídu a bude ich tu veľa. Ďakujem.
Galek, Karol, poslanec NR SR (2018-12-05):
V rozprave vystúpili dvaja poslanci. Nebol predložený žiaden procedurálny návrh. Prosím, pán predsedajúci, aby ste dali hlasovať o tom, že Národná rada sa uzniesla v súlade s § 73 ods. 3 písm. c) zákona o rokovacom poriadku prerokovať predložený návrh zákona v druhom čítaní.
Jurinová, Erika, podpredsedníčka NR SR (2015-10-02):
Ďakujem pekne. Vyhlasujem všeobecnú rozpravu za skončenú. Pán navrhovateľ, chcete ešte v záverečnom slove niečo zhrnúť? Pán spravodajca? Nech sa páči. (Reakcia z pléna.)
Danko, Andrej, predseda NR SR (2016-04-19):
Ďakujem, pán poslanec Galko. Osem faktických poznámok na vystúpenie pána poslanca Galka, deväť. Poprosím vás, uzatváram možnosť faktických poznámok, 13 faktických poznámok. Dovolím si upozorniť, že počas vystúpenia by sa malo reagovať faktickou poznámkou. Poprosím o faktickú poznámku pána poslanca Miroslava Číža.
Uhrík, Milan, poslanec NR SR (2016-06-16):
Pán poslanec Budaj nie je tu. Spomínal nejakú inventúru systému. Naozaj má pravdu. Podľa mňa si takisto tento systém vyžaduje dôsledné, dôkladné prešetrenie, pretože ako keby mal nejakú vrodenú chybu. Štát okráda ľudí, ľudia okrádajú štát, ten uzáver naozaj niekedy ťažké nejakým spôsobom rozmotať. Je to na zamyslenie, keď tento systém za vyše 25 rokov nedokázal vygenerovať slušné politické vedenie, ktoré by naozaj pracovalo v prospech ľudí, respektíve ľudia to tak vnímajú. Naozaj treba zaviesť a sprísniť zodpovednosť politikov, zvýšiť transparentnosť. A nemyslím si, že stačí na to odvolať len Kaliňáka, ale, samozrejme, viacerých, Žitňanskú a tak ďalej, a obmedziť hádky v tomto pléne, ktoré sa zakrývajú pod rúškom demokracie, ale v skutočnosti len zvyšujú akúsi nechuť ľudí k tomuto systému. Ďakujem.
Dostál, Ondrej, poslanec NR SR (2019-09-20):
Ďakujem, pán predsedajúci. Vážené kolegyne, vážení kolegovia, dovoľte, aby som uviedol návrh poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Ondreja Dostála, Natálie Blahovej, Zuzany Zimenovej a Petra Osuského na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 300/2005 Z. z. Trestný zákon v znení neskorších predpisov. Účelom navrhovanej novely Trestného zákona je vyčleniť skutkovú podstatu trestného činu podľa § 171 Trestného zákona, ktorá sa týka nedovoleného prechovávania omamných a psychotropných látok, jedov a prekurzorov pre vlastnú potrebu, do samostatného trestného činu z doterajšieho trestného činu nedovolená výroba omamných a psychotropných látok, jedov alebo prekurzorov, ich držanie a obchodovanie s nimi, ktoré okrem § 171 Trestného zákona zahŕňa aj § 172 a 173. Návrh zákona nebude mať priamy dopad na verejné rozpočty, neprináša nárok na pracovné sily a nemá vplyv na zamestnanosť. Nemá vplyv ani na tvorbu pracovných miest, na životné prostredie, na podnikateľské prostredie a nebude mať ani vplyv na manželstvo, rodičovstvo a rodinu a nemá ani sociálne vplyvy. Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, jej zákonmi a medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná. To rozčlenenie súčasného jedného trestného činu obsiahnutého v troch paragrafoch na dva trestné činy nie je samoúčelné a má následky aj vo vzťahu k iným zákonom. Nemení sa tam vymedzenie skutkovej podstaty, nemení sa tam trestná sadzba, do toho nezasahujeme, vo vzťahu k Trestnému zákonu je to vlastne iba premenovanie alebo samostatné pomenovanie jedného, jedného paragrafu, má to však, má to však dôsledky a myslíme si, že je to dôležité, a o tom by som rád povedal niečo v rozprave, do ktorej sa opäť hlásim ako prvý.
Šeliga, Juraj, podpredseda NR SR (2021-02-03):
Nech sa páči, pán poslanec Suja.
Bagačka, Michal, poslanec NR SR (2013-05-15):
Pán predseda, dajte, prosím, hlasovať o zákone ako celku, s odporúčaním gestorského výboru schváliť.
Číž, Miroslav, poslanec NR SR (2014-07-02):
Ďakujem pekne. Inak ďakujem, samozrejme, všetkým. Pán Bobík, škoda, že ste s tým kompetentným prejavom nevystúpili, lebo potom by som sa mohol prípadne vyjadriť aj ja, ale trošku mi teda dovoľte zareagovať. Dvanásť rokov som mal tú časť robiť tajomníka výboru pre verejnú správu a prakticky všetky kroky, ktoré súvisia s verejnou správou a okrem iného aj s majetkovými otázkami spojenými so správou, prechádzali cez ten výbor a možno desiatky, možno päťdesiat, možno viac hodín som strávil s týmito problémami, takže ľahko sa môže stať, že napriek tomu vzhľadom na moju intelektuálnu výbavu tu mi to nepomohlo, ale do istej miery zas by sme mohli nejaký ten vzájomný rešpekt mať, že ja rešpektujem, že vy o tom čosi viete, a budem vám vďačný, keď mi to vrátite. Pán kolega Novotný, veď v tom je ten problém, ako vás tu vidím, za to celé obdobie rozpredali ste kompletne všetko, mimoriadne nevýhodne za veľmi podozrivých okolností a napriek tomu, keby sme mlčali, lebo naozaj to je kontraproduktívne, lebo nemá význam už o tom rozprávať, môžem si zobrať, s čím ste vystupovali dneska, vážení kolegovia, osobitne teda z pravicových strán, tradičných vo vzťahu k tomuto zákonu, sú to principiálne nepravdy, hlboká neznalosť zákona, úplne mimo veci. Načo, pán Bobík, mám hovoriť o zákon, keď pri tom všetkom 90 % diskutujúcich sa tých ustanovení ani nedotklo. V tom je ten problém. A verte mi, že keby bola príležitosť o tom podiskutovať seriózne, tak by som sa ešte chcel práve špeciálne vám s tým, čo o tom viem, predviesť. Veľmi pekne vám ďakujem za pozornosť.
Grendel, Gábor, poslanec NR SR (2019-02-06):
Musel to byť naozaj veľký politický stratég, kto rok pred parlamentnými voľbami navrhol odobrať poslanecký mandát Igorovi Matovičovi a otvoriť túto rozpravu v pléne, urobiť z Igora Matoviča prípad Gaulieder 2. Asi to bol rovnaký geniálny politický stratég, ako ten, kto poradil Denise Sakovej mesiac pred výročím vraždy Jána Kuciaka a Martiny Kušnírovej zasiahnuť do vyšetrovania a odobrať časť spisu vyšetrovaciemu tímu vraždy Jána Kuciaka a Martiny Kušnírovej. Mám pocit, že SMER a SNS začali preteky o to, kto viac pomôže opozícii, pretože ak niekomu pomáhate týmito geniálnymi strategickými rozhodnutiami, tak je to opozícia.
Pellegrini, Peter, predseda NR SR (2015-11-11):
Pán spravodajca, prosím, nekomentujme to, vedieme len hlasovanie.
Laššáková, Ľubica, ministerka kultúry SR (2018-06-14):
Ďakujem pekne. Vážený pán poslanec, v úvode len tri vetičky, ktoré je treba povedať. V zmysle § 21 ods. 2 zákona č. 40/2015 Z. z. o audiovízii a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 278/2015 Z. z. vykonáva Slovenský filmový ústav práva autorov k audiovizuálnym dielam vyrobenými organizáciami štátu hospodáriacimi v oblasti audiovízie, ktoré vykonávali tieto práva na základe všeobecne záväzných právnych predpisov platných pred rokom 1997, ak k nim práva nevykonáva podľa osobitného predpisu Rozhlas a televízia Slovenska. Slovenský filmový ústav taktiež vykonáva práva výrobcov zvukových záznamov, výrobcov zvukovo-obrazových záznamov a vysielateľov, o ktorých záznamy alebo vysielanie boli použité v tomto audiovizuálnom diele. Teraz samotná odpoveď na otázku. Slovenský filmový ústav ako národný filmový archív v súčasnosti nedisponuje žiadnym filmom, ktorý by bol tzv. trezorový, to znamená, že všetky filmy viazané na Slovenský filmový ústav copyrightom, teda ochrannou značkou, sú k dispozícii na verejné šírenie. Uvedené platí aj vo vzťahu k Rozhlasu a televízie Slovenska, ktorá rovnako nedisponuje žiadnymi trezorovými filmami. Rada by som dodala, že existencia tzv. trezorových filmov, teda takých, ktorých verejné šírenie či uvádzanie na verejnosti je zakázané verejnou mocou, v súčasnom spoločensko-politickom nastavení Slovenskej republiky je absolútne vylúčené. Filmy, ktoré pred rokom 1989 boli zaradené medzi tzv. trezorové filmy a sú zároveň súčasťou audiovizuálneho dedičstva Slovenskej republiky, zároveň sú súčasťou archívu Slovenského filmového ústavu alebo Rozhlasu a televízie Slovenska, sú verejnosti prístupné. Ich prípadné uvádzanie v televízii či v kine je potom už úplne v kompetencii televíznych vysielateľov a prevádzkovateľov kín. Ďakujem.
Tichý, Ladislav, prvý námestník generálneho prokurátora SR (2011-03-22):
Boli tu reči, ktoré sa ma mimoriadne dotkli, že na prokuratúre bola atmosféra strachu. No, prosím vás pekne, ja vyzerám pred vami ako nejaký bubák, že budem strašiť svojich podriadených? Však kto ma pozná, môžete sa spýtať, ako ktorých som postrašil alebo nepostrašil. To vôbec nie je pravda! O tejto novele zrazu sa rozbehla nevídaná diskusia. Tých ľudí nebolo treba ani vyvolávať, ani organizovať zhromaždenia prokurátorov... (Ruch v sále. Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)
V. Veteška, podpredseda NR SR: (2008-05-15):
Nech sa páči, hovorte, pán poslanec.
Nachtmannová, Oľga, poslankyňa NR SR (2015-02-03):
Ďakujem za slovo. Pán poslanec Mihál, keď pristúpim na vašu logiku uvažovania, najvyššie dôchodky by mali byť v Indii a v Afrike, pretože na týchto územiach je najvyšší nárast populácie. Už viacerí poprední ekonómovia, a to nielen slovenskí, poukazujú na tento omyl. Tu priama úmera neplatí. Dôležité je skutočne produktivita práce, ako vám to povedal pán poslanec Jasaň. Je to výsostne ekonomická záležitosť. Základným predpokladom dobrého dôchodkového systému, či priebežného, alebo kapitalizačného, je ozaj najmä dobrá výkonnosť ekonomiky. Ak spoločnosť vyprodukuje hodnoty, dostatok hodnôt a vývoj nových technológií, to snáď si priznáme, dokáže nahradiť ľudí a dokáže dostatočne zabezpečiť pre všetkých. Samozrejme, ak dodržíme spravodlivé prerozdelenie. Tuná tá otázka nám jasne nastúpi. Ak sa budeme držať hodnôt, ktoré sú európskej civilizácii vlastné, tu mám na mysli najmä princíp medzigeneračnej solidarity, dokážeme aj v budúcnosti zabezpečiť sociálnu suverenitu a bezpečnosť ľudí na Slovensku. A zopakujem to, čo už predchodca kolega povedal, ale treba to stále hovoriť. My nikoho z II. piliera nevyháňame. Dokola to opakujete. Nikoho nenútime, ľudia sa rozhodnú sami. Prečo sa tak toho bojíte, keď ten II. pilier ste tak super nastavili? Prečo sa toho bojíte, prečo stále klamete, že ich vyháňame?! A teraz, pán poslanec, k vám osobne. Vy nám tu budete hovoriť, a teraz citujem, „o neuveriteľnom svinstve, ktoré sme urobili“? Potom moja otázka, ako možno hodnotiť vaše prednášky, keď ste ľuďom dávali návody, ako neplatiť odvody? A z čoho sa potom budú vyplácať dôchodky?
Laššáková, Jana, podpredsedníčka NR SR (2015-09-29):
Pán poslanec Susko, nech sa páči.
K. Sárközy, poslankyňa: (2009-03-11):
Či sa môžu predkladať pozmeňujúce návrhy, alebo nie? No ja hovorím jedno, pani poslankyňa, vláda predložila a schválila tento návrh zákona v stredu. Svoj vlastný návrh. A tá istá vláda prostredníctvom pani ministerky o týždeň, o necelý týždeň predkladá pozmeňujúci návrh. A predkladá to nie ku garančnému fondu alebo nie k zmene vymeriavacieho základu, ale predkladá to k sociálnym podnikom. Tento zákon absolútne s tým nemá nič spoločného. Pán poslanec Senko, vy hovoríte o tom, že je to filozofia myslenia opozície. No a som veľmi rada, že opozícia má inú filozofiu myslenia. A myslím si, že sa so mnou stotožňujú všetci moji kolegovia, ako máte vy. A že strašíme ľudí. No tak ten, kto počúval dnes prejav pána premiéra a tú jeho metakomunikatívnu komunikáciu, tak sa pýtam: Kto straší ľudí – pán premiér alebo my? A pozrite sa niekedy aj na vystúpenie vašich poslancov, ktorí tu so zdvihnutými prstami a rukami útočia na poslancov opozície len preto, že jednak majú iný názor alebo, nedajbože, predkladajú pozmeňujúce návrhy, ktoré sú dobré, lenže za nich nemôžete hlasovať. Ale tieto pozmeňujúce návrhy si potom zosobníte, adoptujete a prichádzajú sem o pol roka. Ale to nie je problém. My za to hlasujeme aj teraz, aj o pol roka. My to nepotrebujeme vysvetľovať. To je vaša úloha. Ďakujem.
Jurinová, Erika, podpredsedníčka NR SR (2013-10-24):
Poslanec Galko.
Hrnčiar, Andrej, doterajší podpredseda NR SR (2020-03-20):
Pán poslanec Martin Beluský.
S. Becík, minister pôdohospodárstva SR: (2008-12-03):
Predpokladaná úroda kukurice sa v tomto roku očakáva vo výške nad 7 ton z jedného hektára, čo pri zberovej ploche 148 789 ha predstavuje celkovú produkciu mierne nad 1 milión ton. Reálna potreba kukurice na domácom trhu sa pohybuje na úrovni do 700-tisíc ton. Prebytok odhadujeme vo výške nad 300-tisíc ton. Vzhľadom na neprezieravé cenové opatrenia, ktoré boli prijímané v minulom období, klesol počet chovateľov ošípaných takmer o polovicu, a preto v súčasnej dobe nie je možné dobrú úrodu skŕmiť a, naopak, do republiky sa dováža drahé bravčové mäso. Nečinnosť príslušných orgánov by mohla mať v smere nezasahovania do riešenia nadprodukcie dopady nielen na potravinovú bezpečnosť, ale najmä vyváženosť, ale aj na vznik vysokej ekonomickej škody. Uvedené skutočnosti sťažujú speňažovanie obilnín, najmä kukurice, čo zapríčinilo, že poľnohospodári nebudú mať prostriedky, finančné prostriedky na vykrytie založenej novej úrody. Celkový pokles cien kukurice dosiahol úroveň 2 200 korún za tonu, čo nepokrýva náklady na osivá, hnojivá a pesticídy. Vyvíjajúci tlak zo strany obchodníkov na pestovateľov kukurice v súvislosti s ponúkanými cenami má za následok, že mnohí skladujú kukuricu vo svojich skladoch a mnohá kukurica je ešte momentálne na koreni na poliach. Poľnohospodári sú v kritickej situácii tým, že nie sú schopní predať svoju úrodu, majú nedostatok finančných prostriedkov na finančné vykrytie založenej novej úrody. Je zastavený trh s obilninami, odbytová a finančná kríza hlboko zasiahla aj agropotravinársky sektor. Vývoj na trhu s kľúčovými agrárnymi komoditami môže na Slovensku vyústiť do krachu mnohých poľnohospodárskych subjektov, čo by malo negatívny dopad nielen na stabilitu pôdohospodárstva, ale aj celého slovenského vidieka a najmä vidieckej zamestnanosti v pôdohospodárstve. Dôsledky tohtoročnej kritickej situácie na trhu budú mať vplyv aj na budúcu úrodu obilnín. Na trhu môže nastať opačná situácia. Problémy so založením novej úrody sa odrazia v nižších úrodách a vo vyššej nákupnej cene obilnín, čo sa premietne do podobnej situácie, ako bola minulý rok, keď ceny obilnín rekordne stúpli. Všetky uvedené scenáre by mali negatívny dopad na stabilitu celého slovenského vidieka a následne dopad aj na príjmy štátneho rozpočtu. Z uvedených dôvodov je potrebné, aby Národná rada Slovenskej republiky schválila vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 543/2007 Z. z. o pôsobnosti orgánov štátnej správy pri poskytovaní podpory v pôdohospodárstve a rozvoji vidieka a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Vážená pani podpredsedníčka Národnej rady, ďakujem za slovo.
P. Hrušovský, predseda NR SR: (2003-09-18):
Teraz poprosím pána ministra Kaníka, aby odpovedal na otázku pani poslankyne Sabolovej.  (Už ste sa dohodli aj s pánom ministrom Miklósom?) Pán minister, odpovedajte na otázku pani poslankyne Sabolovej: „V akom štádiu je riešenie delimitácie v TANAP-e?“
Kažimír, Peter, podpredseda vlády a minister financií SR (2012-11-28):
Takže, pán poslanec Kaník, ak bude výbor, tak jedine za účasti ministra dopravy. Aj teda, áno? Lebo ja proste nebudem vysvetľovať veci, ku ktorým sa naozaj neviem odborne vyjadriť, alebo zástupca teda rezortu dopravy aj za mojej účasti, lebo som predkladateľ, dobre? Takže toľko poznámka na margo. A stačilo? Lebo začnem hovoriť to, čo si pamätám, ako... A pánovi poslancovi Přidalovi chcem odpovedať, že logicky ide o znižovanie, čiže negatívny. Ale vzhľadom, vzhľadom na to, že som tu bol naozaj pred dvoma mesiacmi so zákonom o správnych poplatkoch, nerád, a dobre si pamätám, že rezorty nevedeli kvantifikovať – to je ďalší problém, o ktorom sa môžeme hodiny baviť, ako to v tejto krajine funguje cez správne poplatky a hlavne cez kolky a kolkové známky – nevedeli kvantifikovať konkrétne dopady. To znamená, my naozaj nemáme celé roky evidenciu týchto správnych konaní a skutočne analyticky príjmy evidované, tak v dopadoch na štátny rozpočet neboli kvantifikované pozitívne zmeny. Chápeme sa? Pohyb smerom hore nebol kalkulovaný v príjmoch štátneho rozpočtu, ani v návrhu to nie je premietnuté. To znamená, že teraz pohyb dole sa tiež nejakým spôsobom neprejavuje. To chcem vysvetliť. To, čo v návrhu zákona bolo, bolo zavedenie alebo nový spôsob takzvaných registračných poplatkov na autá. Ten bol kľúčovým v tom návrhu zákona, s ktorým som tu bol pred dvoma mesiacmi. Ďakujem.
Blaha, Ľuboš, podpredseda NR SR (2024-01-24):
Pán poslanec Michal Šipoš. (Neutíchajúci ruch v sále.)
Hrnčiar, Andrej, podpredseda NR SR (2017-03-29):
Pani poslankyňa Remišová.
Zmajkovičová, Renáta, podpredsedníčka NR SR (2013-03-15):
O možnosť vystúpiť v rozprave požiadal pán spravodajca. Udeľujem mu slovo v súlade s rokovacím poriadkom. Nech sa páči.
Zmajkovičová, Renáta, podpredsedníčka NR SR (2012-08-06):
S faktickými poznámkami traja poslanci. Uzatváram možnosť faktických poznámok. Pani poslankyňa Žitňanská.
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2018-10-24):
Nech sa páči, prezentujme sa a hlasujeme. (Hlasovanie.) Prítomných 145, za 127, proti 14, zdržali sa 4 poslanci. Návrh sme schválili. Nech sa páči.