Kažimír, Peter, podpredseda vlády a minister financií SR (2014-12-04):
Ďakujem pekne. Tu musím povedať, trošku, trochu edukovať, pretože často aj v zmysle politického súboja sa nepoužívajú korektné argumenty, nie z vašich úst, tam som nenašiel nič nekorektného, ale často sa hovorí v prípade korekcie, že ide o stratené peniaze. No z princípu nejde o stratené peniaze, pretože korekcie, akceptovanie korekcie neznamená nič iné, len to, že sa zvyšuje spolufinancovanie štátu. To znamená, opäť je to na vrub štátneho rozpočtu, zvyšuje sa akoby percento, kofinancovanie štátom, a peniaze z európskych fondov nám neprepadávajú, len sa ako keby posledný vagón pripájajú k tomu vlaku, ktorý je, bohužiaľ, dosť dlhý a dosť plný ešte nevyčerpaných peňazí. Treba ale uznať, že vzhľadom na blížiaci sa koniec programovacieho obdobia väčší objem korekcií bude znamenať väčšie riziko prepadnutia týchto peňazí, pretože potom sme vystavení úplne holej realite, že máme krátky čas na to, aby sme prípadne stovky miliónov eur ešte umiestnili do programov, kde by sa mali bezchybne v zmysle pravidiel tieto prostriedky minúť. Treba povedať, že to riziko je tu prítomné, ale automaticky to neznamená prepadnutie. A to konečné účtovanie toho, že čo nás to bude stáť z hľadiska nepoužitých európskych peňazí, k tomu sa bude dať vrátiť až po ukončení programu, ktorý dnes je nastavený na koniec budúceho roka. Z hľadiska realistického nastavenia európskeho rozpočtu musím povedať, že sme jedna z krajín, ktorá žiada každý rok, žiada veľké krajiny prispievateľov, aby boli, proste realisticky pristupovali k plánovaniu príjmov a výdavkov, pretože napríklad, to vás možno nebude až tak zaujímať, ale európsky rozpočet má v dnešný, v tieto týždne má najväčší takzvaný, volá sa to, že backlog, je to vlastne hotovostná diera vo financovaní. K dnešnému dňu je to 26 mld. eur, je to najväčšia nedostatočnosť financií v histórii A samozrejme, že sú to naakumulované problémy z posledných rokov, keď sa kríza prejavila samozrejme aj v rozpočtoch veľkých krajín a ony odmietali proste realisticky platiť odvody vo výške, ktoré boli potrebné, respektíve Komisia a Európska únia si na druhej strane realisticky neprispôsobila výdavky takýmto odvodom. Tá malá búrka v pohári vody, ktorá prebehla v oblasti teraz ako keby zmeny distribučného kľúča, to je opäť téma, ktorá sa kľúčová dotýkala Veľkej Británie, Holandska, ale aj Grécka napríklad, alebo Talianska, znamenala, že sa proste urobilo upratovanie za posledných desať rokov v zmysle novej metodiky, narástli hrubé domáce produkty jednotlivých krajín a niektorým krajinám z toho vzišlo zaplatiť viac a niektorým menej. V prípade tejto hry Slovensko je na tej bezpečnej časti rieky, pretože z titulu tohto upratovania by malo Slovensko platiť o skoro 60 mil. eur menšie odvody v tomto alebo budúcom roku, to je tiež ešte otázka, ktorá nie je v našich rukách. Týchto 60 mil. eur znamená pozitívne riziko pre čerpanie, pre realizáciu rozpočtu, dve hodiny starého, schváleného v tejto Národnej rade, pozitívne riziko. O to menej by sme mali platiť v budúcom roku. A samozrejme zase príspevky tých ďalších krajín znamenajú ale zase riziká pre rozpočty týchto veľkých krajín. Čiže toto je téma, do ktorej my môžeme len svojou váhou jednej dvadsaťosminy aj z hľadiska nášho počtu hlasov prispieť. Čo sa týka samozrejme domáceho čerpania, tak tu musím povedať, že to je téma, na ktorú ja nemám jednoznačnú odpoveď, lebo pravdou je, že tak či ako prvé alebo aj druhé programovacie obdobie sa musí potýkať s obrovskými problémami z hľadiska nerovnomerného čerpania. V oboch programovacích obdobiach sme stratili veľa času v úvode týchto období. V oboch týchto programovacích obdobiach sme v podstate doplácali na to, že bolo meškanie, a potom vlastne nám prúdili ako keby, alebo sme boli, paralelne nám išli dve programovacie obdobia vedľa seba, lebo sa tie prekrývajú, a už koniec koncov aj v tomto roku nám začína ďalšie programovacie obdobie. A tu môžem len povedať, že to, na čo sa naozaj sústreďujeme teraz z hľadiska toho, čo môžeme urobiť do budúcnosti, je to, aby sme našu šancu tretieho programovacieho obdobia využili stopercentne, je to, že máme ako jedna z prvých, prvá alebo druhá krajina Európskej únie podpísanú partnerskú dohodu s Európskou komisiou. To znamená sme oveľa, oveľa ďalej z hľadiska technickej prípravy ako v tých minulých obdobiach. A my si naozaj nemôžeme dovoliť odkladať čerpanie toho ďalšieho programovacieho obdobia na roky ´17 alebo ´18. My v budúcom roku musíme, ak sa chceme vyhnúť situácií z tohto roku a možno z rokov, päť rokov dozadu, musíme čerpať z programovacieho obdobia a z tej obálky, ktorá je veľmi pozitívne nastavená voči Slovensku. Viete koniec koncov, že ten boj o celkový finančný rámec bol zúrivý, Slovensko z neho vyšlo veľmi pozitívne, lebo má viac peňazí ako v tom období minulom. No ale aby sme nakoniec z toho nemali problémy z hľadiska kvality čerpania alebo časového taktovania čerpania, musíme začať hneď a musíme sa sústrediť na procesy. Súčasťou tých procesov je samozrejme, a to je kľúčová úloha podpredsedu vlády Ľuba Vážneho, ktorú mu vôbec nezávidím, lebo to je veľké upratovanie aj vnútorných predpisov. Kľúčovým problémom je samozrejme obstarávanie, kľúčový problém je aj existencia rôznych agentúr a zlepšovateľov a vylepšovateľov, ktorí proste sa živia historicky na čerpaní eurofondov. Myslím si, že predstavitelia samosprávy by vedeli povedať, o čom hovorím. No ale potom tu je aj stabilita prostredia, a to nielen toho nášho, ale aj toho európskeho, lebo nemusíte mi veriť, ale časť korekcií my neprijímame ako férové rozhodnutie, pretože z hľadiska uplatňovania metodiky, napríklad verejného obstarávania, Komisia tu v čase zdvíha tú latku, a to, čo bolo akceptovateľné alebo považované za v súlade so zákonom a so smernicami pred troma rokmi, už dnes nie je a stáva sa to proste predmetom súboja o výšku takej alebo onakej korekcie. Problémy sú potom vystavené z tohto pohľadu, že my aj keď tú korekciu nakoniec si musíme uplatniť, tak bude veľmi ťažké ju vymôcť od prijímateľov, pretože prijímatelia budú často z hľadiska nášho právneho poriadku chránení rozhodnutiami orgánov štátnej správy Slovenskej republiky, ako je Úrad pre verejné obstarávanie, alebo riadiacich orgánov. To znamená, postupovali bona fide, v dobrej viere a je málo pravdepodobné v mnohých častiach, že tie peniaze dostaneme späť. V častiach korekcií, kde šlo o, a sú aj také prípady, šlo o podvody alebo o obchádzanie zákonov, tak tam tá šanca samozrejme je oveľa väčšia a je aj správna vo veci. Ďakujem, skončil som.