E. Kukan, minister zahraničných vecí SR: (2005-02-08):
Ako isto viete, ide o každoročný materiál ministerstva zahraničných vecí. Tento rok dochádza k zmene. Pôvodne jeden materiál „Správa o plnení zahraničnej politiky a zameraní zahraničnej politiky Slovenskej republiky na rok 2005“ je rozdelený na dva samostatné dokumenty. Zameranie zahraničnej politiky Slovenskej republiky na tento rok je prvým z nich. Vyhodnotenie zahraničnej politiky za minulý rok vám predložím ku koncu prvého štvrťroka. Panie poslankyne a páni poslanci, Zameranie zahraničnej politiky Slovenskej republiky na rok 2005 rozpracúva Programové vyhlásenie vlády Slovenskej republiky. Reaguje tiež na diskusiu, ktorú tento zákonodarný zbor viedol o Strednodobej stratégii zahraničnej politiky Slovenskej republiky do roku 2015. Materiál indikuje hlavné smerovanie, aktuálne výzvy a konkrétne úlohy v oblasti zahraničnej politiky, s ktorými sa bude Slovenská republika potýkať tento rok. Hneď na úvod by som však chcel upozorniť na špecifickú povahu diplomacie a zahraničných vzťahov, akými sú flexibilita, rozvážnosť a diskrétnosť. V ich dôsledku preto v zameraní nehľadajte kvantitatívne alebo kvalitatívne ukazovatele, akými sa môže prezentovať napr. štátny rozpočet na príslušný rok. Dovoľte mi jeden príklad, ktorý bude dokladovať dynamiku rozvoja zahraničných vzťahov. V čase, keď sme koncipovali tento materiál, Ukrajina prechádzala takpovediac turbulentným zahraničnopolitickým aj vnútropolitickým vývojom. Nehľadajte preto v predkladanom materiáli výpočet našich aktivít voči novej Juščenkovej administratíve. V decembri totiž nielenže nebolo jasné, či Juščenko zvíťazí, ale ani sme nemali chvíľami istotu, či budeme mať v roku 2005 do činenia s jednou alebo s dvomi Ukrajinami. Obdobne, a dúfam, že o tom nebudete pochybovať, slovenská diplomacia nemá nikdy dlhé odpočinkové obdobia. Preto už dnes môžem uviesť dve významné podujatia, ktoré nestihli nájsť odraz v tomto materiáli, v Zameraní zahraničnej politiky Slovenskej republiky na rok 2005. Prvou z nich je summit Bush – Putin, čo, myslím si, nepotrebuje ďalší komentár. Druhá udalosť je viac interného charakteru, pôjde o seminár, ktorý zrealizujeme 10. februára a ktorý sa bude venovať jednej z našich hlavných priorít, kandidatúre na členstvo v Bezpečnostnej rade Organizácie Spojených národov. Dovoľte mi ale, aby som sa v ďalšej časti môjho vystúpenia už venoval tomu, čo materiál obsahuje. Materiál v prvom rade zohľadňuje a kontinuálne vychádza zo skutočností, čo Slovenskej republike priniesol rok 2004. Vstup do Európskej únie a do NATO zásadným spôsobom mení postavenie Slovenska na zahraničnopolitickej scéne. Zavŕšenie integrácie sa súčasne premieta aj do vnútornej politiky Slovenskej republiky, keďže značná časť euroagendy sa z ministerstva zahraničných vecí prenáša aj na iné rezorty. Spoločnú poľnohospodársku politiku, Schengen alebo menovú úniu tu môžem uviesť ako príklad. Do tretice sa táto zmena odrazí aj v novej internej štruktúre, teda organizačnej štruktúre ministerstva zahraničných vecí, ktorá začne platiť od 1. marca tohto roku. Na túto skutočnosť reaguje materiál predovšetkým zohľadnením dôležitého faktu, že z integrácie ako doterajšej kľúčovej priority zahraničnej politiky sa stal jeden z kľúčových nástrojov presadzovania našich záujmov. Keďže vás nechcem unúvať podrobným výpočtom zahraničnopolitických aktivít, ktoré si nakoniec môžete prečítať aj v samotnom materiáli, dovolím si načrtnúť len naše hlavné priority. Tým menej viditeľným, ale o to dôležitejším cieľom Slovenskej republiky v oblasti európskej integrácie v roku 2005 bude zefektívnenie činnosti ústredných orgánov štátnej správy zastupujúcich Slovenskú republiku pri každodennom rozhodovaní orgánov Európskej únie. V tomto smere chceme naďalej rozvíjať spoluprácu s Národnou radou Slovenskej republiky v rámci mechanizmu spolupráce pri tvorbe stanovísk k legislatívnym návrhom Európskej únie. Našu mimoriadnu pozornosť bude pútať takpovediac trojkombinácia veľkých tém budúceho roka, reforma Paktu stability, Strednodobé hodnotenie Lisabonskej stratégie a rokovania o novej Finančnej perspektíve. Z ďalších európskych priorít uvediem ratifikáciu Ústavnej zmluvy, budovanie Schengenu a približovanie sa k Eurozóne. Slovenská republika bude aktívna aj v procese rozširovania Európskej únie s dôrazom na tie štáty, ktoré preukážu pripravenosť na začatie rokovaní o vstupe do Európskej únie. V rámci NATO bude Slovenská republika aj naďalej podporovať silnú transatlantickú väzbu s prioritným záujmom o angažovanie sa NATO na Balkáne a o podporu rozvoja našich vzťahov s Ukrajinou. Máme osobitný záujem aj na zachovaní dobrých vzťahov so Spojenými štátmi. Súčasne by sme radi boli komunikačným kanálom medzi transatlantickým a európskym priestorom na strane jednej a priestorom SNŠ a Balkánu na strane druhej. Lepší dôkaz tejto pozície ako blížiace sa stretnutie prezidentov Busha a Putina na Slovensku vám dať neviem. Táto udalosť však neznamená vyvrcholenie nášho úsilia, ale silný impulz pre jeho pokračovanie. Je pritom podľa mňa veľmi dôležité vnímať ju nielen cez optiku summitu alebo vrcholného stretnutia dvoch čelných predstaviteľov súčasnej globálnej politiky, ale zo slovenského hľadiska predovšetkým ako dve mimoriadne významné dvojstranné návštevy Slovenskej republiky. Západný Balkán spolu s východnou Európou predstavujú dva kľúčové vektory nášho zahraničnopolitického pôsobenia. Tu chceme zamerať všetky úrovne nášho zahraničnopolitického pôsobenia, bilaterálnu, ale aj multilaterálnu, európsku i tansatlantickú úroveň. Popri nemateriálnych príspevkoch, akými sú poskytovanie nášho know-how z európskej integrácie či sprostredkovanie komunikácie s Bruselom, pôsobíme v uvedených oblastiach aj hmatateľnou materiálnou pomocou. Konkrétne myslím teraz na oficiálnu rozvojovú pomoc Slovenskej republiky. Po zmenách na Ukrajine sa sem pokúšame nasmerovať tiež potenciál Vyšehradskej spolupráce. Aj v tomto kontexte naďalej pripisujeme význam Vyšehradskej spolupráci, ktorá môže multiplikovať vplyv stredoeurópskeho regiónu na medzinárodnú politiku, osobitne v rámci Európskej únie a Severoatlantickej aliancie. Osobitný význam bude mať počas roku 2005 aj naše predsedníctvo v Stredoeurópskej iniciatíve. V októbri 2005 bude vrcholiť úsilie o členstvo Slovenskej republiky v Bezpečnostnej rade OSN. Snaha Slovenska o členstvo v Bezpečnostnej rade OSN by mala v zahraničnej politike Slovenskej republiky prehĺbiť vedomie zodpovednosti a angažovanosti v otázkach globálneho charakteru. V problémových oblastiach sveta bude dôležité zamerať sa na presadzovanie demokracie, budovanie právneho štátu a občianskej spoločnosti, dodržiavanie ľudských práv a medzinárodných záväzkov. Rovnako bude potrebné zamerať sa na boj proti terorizmu, kontrolu zbrojenia a jadrových programov a na nešírenie zbraní hromadného ničenia. Panie poslankyne a páni poslanci, po prvýkrát sme vstúpili do nového roku ako plnoprávny člen Európskej únie a NATO. Bude to rok plný výziev, rok, na začiatku ktorého privítame mimoriadne významnú návštevu a na konci ktorého zasa s najväčšou pravdepodobnosťou privítajú nás v ústrednom orgáne Organizácie Spojených národov. Bude to rok náročný. Pre zvládnutie všetkých jeho výziev bude vláda Slovenskej republiky potrebovať vašu plnú podporu. Chcel by som teda apelovať na to, aby naša dnešná rozprava o Zameraní zahraničnej politiky Slovenskej republiky na rok 2005 bola vedená v tomto smere. Ďakujem pekne, skončil som.