Matovič, Igor, podpredseda vlády a minister financií SR (2022-11-30):
Vážený pán predsedajúci, kolegovia, kolegyne, dovoľte, aby som predstavil návrh súhrnnej výročnej správy. Je to obsiahlejší materiál, určite vás zaujal, máte, máte ho vo svojich, vo svojich schránkach poslaneckých k dispozícii. Takže súhrnná výročná správa poskytuje informácie o hospodárení verejných financií, pričom opisuje dosiahnutú skutočnosť za predchádzajúci rok overenú Eurostatom, čiže Európskym štatistickým úradom v rámci druhého kola notifikácie. Európsky štatistický úrad zverejnil notifikované výsledky všetkých krajín EÚ 21. októbra tohto roka. Medzi jarnou a jesennou notifikáciou došlo k pozitívnej úprave schodku aj dlhu verejných financií smerom nadol. Hodnota deficitu voči HDP sa znížila o 0,7 percentuálneho bodu a hodnota dlhu poklesla o 0,9 percentuálneho bodu. Čiže celkový výsledok za minulý rok, celkový schodok verejnej správy za rok 2021 bol vo výške 5,381 mld. eur, čo predstavuje voči HDP dosiahnutého v minulom roku 5,46 %, kým na jar podľa predbežných údajov sme notifikovali schodok na úrovni vyššej ako 6 %, čiže 6,15 %. Teraz po druhom kole je výsledok o spomínaných 0,7 percentuálneho bodu menej. Aj napriek nepriaznivej situácii ekonomika rástla o 5,5 %, čo sa pozitívne premietlo aj do rastu celkových príjmov verejnej správy a v rámci nich najmä akruálnych daňových príjmov. Celkový pozitívny vplyv revízie daňových príjmov oproti jarnej notifikácii bol v hodnote 625 miliónov eur, z toho najvyšší vplyv mala vyššia DPPO, čiže daň z príjmu právnických osôb, kde sme vybrali navyše o 650 miliónov eur. Štrukturálne saldo dosiahlo v roku ´21 hodnotu -1,5 % HDP a medziročne kleslo o 1 % v pomere k HDP. Medziročná zmena štrukturálneho salda oproti úrovni z roku 2020 zodpovedá výraznej štrukturálnej konsolidácii, keďže teda v roku 2021 boli identifikované jednorazové vplyvy v objeme 3,4 % HDP a súviseli najmä s pandémiou približne za 3 mld. eur. Dlh verejnej správy k 31. 12. 2021 dosiahol 62,19 % HDP a klesol medziročne o 3,28 percentuálneho bodu a presiahol hranicu šesťdesiat, pardon, nieže klesol, ale vzrástol a presiahol hranicu 60 % HDP, oproti jarnej notifikácii sa znížilo o 0,9 percentuálneho bodu. Zvýšenie dlhu bolo čiastočne eliminované rastom HDP. Porovnanie v rámci EÚ. V rámci Európskej únie v roku ´21 môžme hovoriť, že sme tak niekde plus-mínus v strede z pohľadu dlhu verejnej správy, desať krajín dosiahlo vyšší schodok a trinásť krajín dosiahlo vyšší, vyšší dlh verejnej správy ako Slovenská republika. Priemerný schodok EÚ za minulý rok bol 4,6 % HDP a Slovensko teda malo 5,4. A priemerný dlh v rámci EÚ 27 bol zaokrúhlene 88 % HDP, my sme dosiahli 62 % HDP. Ak by som ešte povedal k nárastu dlhu, je taká tendencia zo strany niektorých povrchných či už novinárov, redaktorov a najmä populistických politikov hovoriť o tom, že ako sa prudko zadlžujeme, ako sme prudko zvýšili dlh nad 60 % a spoliehajú sa títo ľudia na to, že ľudia nevedia o tom, že áno, existuje tzv. hrubý dlh a čistý dlh, a veľmi zjednodušene rozdiel medzi hrubým dlhom verejnej správy a hrubým dlhom je rozdiel to, čo máte odložené v kasičke na splátky úverov, ktoré vás čakajú. My sme práve takto pred rokom dokončovali alebo to rozhodnutie, že skúsime sa predzásobiť čo najväčším objemom financií na splátky úverov, ktoré nás tu čakali po smerákoch, lebo sme videli, že sme boli schopní sa financovať veľakrát aj za mínusové sadzby. Čiže áno, napožičiavali sme, natlačili sme do ponožky, do vankúša, do trezora, do kasičky, akokoľvek to nazveme, približne 12 miliárd eur za nulové úroky, lebo jednoducho to bolo rozumné. Ak by sme si požičiavali, a vieme, že sme si približne pred mesiacom, dvomi, požičiavali na trhu, bolo to za štyri percentá v súčasnej situácii stresu, ktorý tu vzhľadom na vojnu a energetickú krízu je. A počítajme teraz spolu. Ak by sme si tých 12 miliárd nepožičali do kasičky za nulové úroky na desať rokov v priemere, tak koľko by nás to vyšlo, ak by sme si požičiavali dnes tých 12 miliárd na trhu so štvorpercentným úrokom na desať rokov? Veľmi zjednodušene, veľmi jednoduchá matematika, nie je presná, štyri percentá krát desať rokov je štyridsať rokov či 40 % a z dvanástich miliárd 40 % je 4,8 miliardy. Iba to, že sme sa správali ako dobrí hospodári a natlačili sme do trezora verejných financií peniaze v čase, keď sme si ich vedeli požičať za nulové úroky a nerobili sme to, neodkladali sme to na neskoršie, tak sme dokázali ušetriť na tomto preventívnom a rozumnom kroku skoro 5 miliárd eur, ktoré by sme inak museli zaplatiť za súčasnú cenu peňazí alebo pri súčasnej cene peňazí len na úrokoch z dlhu. Nie na splátke istiny. Ešte inak povedané, keďže sme si pred rokom požičali 12 miliárd do kasičky za nulové úroky, za 10 rokov splatíme 12 miliárd a žiadne úroky. Ak by sme si požičiavali dnes tých 12 miliárd, za 10 rokov nesplatíme 12 miliárd istinu, alebo teda splatíme 12 miliárd a plus 4,8, 5 miliárd eur úrokov. Takže presný opak platí, a to je taký krásny ten paradox, že presný opak platí toho, čo sa snažia vytvárať mafoši zo SMER-u a z HLAS-u vo verejnej diskusii pred svojimi voličmi, lebo oni zrejme tých svojich voličov za hlupákov považujú. A ja sa aj týmto spôsobom prihováram voličom HLAS-u a SMER-u a chcem poukázať na to, že ako extrémne podceňujú informovanosť alebo inteligenciu svojich voličov, keď ich na tomto klamú. Nie. To, že sme zvýšili dlh, hrubý dlh v čase, kedy sme si vedeli požičať na trhu za nulové úroky, je na chválu tejto vlády. To nie je na hanu. Lebo sme takto ušetrili v našich spoločných verejných financiách a nie pre túto vládu, aj pre všetky ostatné nasledujúce vlády a nielen pre vládu, ale pre 5,4 milióna ľudí, pre ktorých by sme mali spravovať veci verejné ako dobrí hospodári. Päť miliárd eur. Takže keď vás naďalej bude niekto haniť, kolegovia z koalície, za to, že sme zadlžili Slovensko, tak povedzte, chváľte nás za to. Lebo sme si v čase, kedy sme si požičiavali za nulové úroky napožičiavali čo najviac, aby sme ušetrili v čase, kedy peniaze alebo pôžičky budú výrazne drahšie. Ďakujem pekne za podporu tohto materiálu.