Pavlis, Pavol, minister hospodárstva SR (2015-03-13):
Ďakujem za slovo, pani predsedajúca. Ďakujem za vystúpenie, vážim si osobne vystúpenie pána poslanca Mikuša. Dovoľte mi na úvod len ešte niekoľko poznámok. Tak ako som spomenul, tento návrh zákona je aproximáciou európskej legislatívy dať do súladu podmienky európskej legislatívy s našou. Samozrejme, je tu tá otázka, či incentivy alebo stimuly áno alebo nie. Ale v dnešnej situácii, keď chceme poskytovať stimuly, tak musíme dať do súladu našu legislatívu s európskou legislatívou a bez tohoto sa to nedá spraviť. Tak ako bolo aj vo vystúpení pána Mikuša spomenuté, okrem toho, že sme dali do súladu legislatívu a tá legislatíva, tam tá podstata je v tom, že intenzita pomoci z pôvodných 50 % sa znižuje na 35 percent. Keby sme chceli dať vyššiu intenzitu, tak, samozrejme, porušujeme zákon. Ale vzhľadom na to, že naša legislatíva bola predtým nastavená na 50 %, museli sme ju znížiť tak isto na 35 %, ako je to zakotvené v európskej legislatíve. S tým, že ďalším prvkom je napr. zrýchlenie celého konania, skrátili sme to na 100 dní od podania žiadosti až po vyhodnotenie tejto žiadosti. Keď sme otvorili tento zákon, tak, samozrejme, prišli aj námety či už z Asociácie zamestnávateľských zväzov, Republikovej únie zamestnávateľov, zväzov napríklad automobilového priemyslu a ďalších organizácií o tom, že predchádzajúca legislatíva stanovovala, že pri pomoci musí byť zachované pravidlo, že je potrebné vytvoriť minimálne 10 % pracovných miest. V dnešnej situácii, a nie je to z nášho podnetu, ale je to z podnetu podnikateľského prostredia, kedy povedali podniky, ktoré majú napríklad tisíc ľudí, že zamestnať sto ‒ dvesto ľudí navyše je veľký problém. Z tohto dôvodu sme akceptovali pripomienku, že tam bude 40 ľudí, samozrejme, ostáva tam tá podmienka 10 % a rozdiel medzi 40 ľuďmi a 10 %, samozrejme, bude zohľadnený v hodnotení intenzity pomoci, pretože, samozrejme, niekomu inému dáme alebo dá ministerstvo na základe rozhodnutia pomoc, keď zamestná 10 % ľudí, a niekomu inému, keď iba 40 percent. To znamená, že je to úplne logické, a je to samozrejmé. Ale akceptovali sme pripomienku Republikovej únie zamestnávateľov, ktorá prišla s tým, že 40 ľudí je minimum, ale, samozrejme, je tam tá hranica tých 10 % na vytvorenie nových pracovných miest. S tým, že môžeme, samozrejme, diskutovať aj o iných veciach v tomto zákone, ale súhlasím aj s tým, že sme sa snažili vyjsť v ústrety, napríklad čo sa týka tých nedoplatkov, pretože pri podávaní žiadosti je postačujúce čestné prehlásenie, že subjekt nemá daňové nedoplatky, vzhľadom na to, že pokiaľ sa podá žiadosť a uplynie doba nejakých sto dní, medzi tým, samozrejme, tie nedoplatky môžu vzniknúť, ale už pri rozhodnutí budeme požadovať rozhodnutie o tom, že subjekt má daňový nedoplatok. Ale pre zjednodušenie administratívy sme sa snažili urobiť také opatrenia, aby sme pri podávaní žiadosti mali tých administratívnych prekážok čo najmenej. Tak isto je tam jeden prvok, ktorý sme zakotvili, že meníme podávanie povinných hlásení z 1. 1. na 1. 4. Vzhľadom na to, že podnikateľské subjekty podávajú daňové priznania, majú s tým veľa práce, preto sme posunuli aj tú lehotu podávania hlásení k 1. 4. vzhľadom na to, že každý rok musí podnikateľský subjekt podávať hlásenie, ako plní opatrenia. A tie opatrenia sú udržanie počas piatich rokov. A to isté platí o Prakovciach. To znamená, Prakovce budú k 1. 4. podávať hlásenie, v akom sú stave. Ak neplnia podmienky, budú musieť vrátiť. To znamená, že raz do roka sa dáva hlásenie o tom, ako subjekt stojí v súvislosti s podnikateľským zámerom. Ten zámer, ktorý tam bol, že musí udržať pracovné miesta, technológie 5 rokov, to sa vyhodnocuje, sleduje, ak to niekto neplní, tak buď sa mu pomoc kráti, alebo sa mu zruší. A to isté nastane aj 1. 4., keď dostaneme od Prakoviec hlásenie, aj keď ma to osobne mrzí, pretože naozaj v tom regióne ten projekt, som presvedčený o tom, že je a bol dobrý. Sankcie určite spôsobili určité opatrenia, osobne mňa to neteší a myslím, že nikoho to neteší, že podnik sa dostal do takých problémov, ale v čase podávania žiadosti nikto nemohol predpokladať, že nastanú okolnosti v Európe a vo svete také, ktoré tento projekt akýmsi spôsobom zabrzdia. Čo sa týka investičnej pomoci pre regióny, samozrejme, tak isto my preferujeme a snažíme sa preferovať regióny, kde je vysoká miera nezamestnanosti a kde máme problém s novými pracovnými miestami a novými podnikmi, ale reálne sú prípady, kedy podnikateľské subjekty nám odmietnu ísť do toho regiónu, pretože tam nie je infraštruktúra, nie sú tam siete a darmo im môžeme ponúkať akékoľvek stimuly, do tohto regiónu nepôjdu. Tak isto čo sa týka investičnej pomoci, máme možno aj negatívne, ale aj pozitívne skúsenosti z toho hľadiska, že niektoré podnikateľské subjekty vzhľadom na to, že niektoré krajiny, ako je napríklad Rumunsko, dávajú možno lepšie podmienky, a preto niektorí odchádzajú za lacnou pracovnou silou, ale sú, chvalabohu, aj dobré skúsenosti, že sa tie podniky vracajú, pretože zistili, že nielen lacná pracovná sila je princíp, prečo odišli, ale kvalitná pracovná sila je veľmi dôležitá, a to je pre nás najdôležitejšie. Preto, samozrejme, budeme podporovať aj regióny a snažíme sa podporovať regióny, kde je vysoká miera nezamestnanosti. Takže, ja som, pán poslanec Mikuš, pripravený diskutovať aj ďalej na túto tému, ale potom si musíme povedať všetci, celá Európska únia, zakážme stimuly, nedávajme ich. A keď to zakážeme len my, tak sa nám hneď stane to, že všetci budú odchádzať do Rumunska, do Maďarska, do Poľska, stalo sa nám to x-krát, že dostanú také podmienky, ktoré sú možno na hranici alebo tesne za hranicou legislatívy Európskej únie, napriek tomu odídu tam. Takže ešte raz ďakujem veľmi pekne.