Kažimír, Peter, guvernér Národnej banky Slovenska (2021-11-30):
Ďakujem pán predsedajúci. Príjemný dobrý deň vám prajem všetkým. Dnes vás spoločne s kolegami z Národnej banky Slovenska prichádzame informovať o aktuálnom stave stability slovenského finančného sektora. Ťažiskovou témou, bohužiaľ, naďalej zostáva pandémia. V ekonomickej oblasti a špeciálne na finančných trhoch platí, že neistota je jedna z najvážnejších diagnóz. Paralyzuje ekonomiku a bráni rozvoju. Napriek tomu, že sa táto miera neistoty s príchodom vakcín a iných liekov postupne znižuje, ostáva stále veľmi citeľná. Ak hovoríme o vplyve pandémie na banky a poisťovne, čierne scenáre sa nenaplnili a aj tie, čo ostávajú, sa postupne zmierňujú. Táto kríza je značne odlišná od globálnej ekonomickej krízy pred vyše desiatimi rokmi. Na jednej strane sa ekonomika dostala do recesie a o prácu u nás prišlo vyše 60-tisíc ľudí. Na druhej strane nenastal žiadny výraznejší nárast nesplácaných úverov a s výnimkou krátkeho prvotného šoku pokračovalo úverovanie obyvateľov a firiem bez väčšieho zaváhania. K zvládnutiu krízy výrazne prispeli podporné opatrenia. Prvým veľmi efektívnym záchranným kolesom bola možnosť odkladu splátok. Slovenské domácnosti a podniky využili túto možnosť pomerne masívne. Odklad splátok bol poskytnutý pri 
12 % úverov podnikom a pri 10 % úverov domácnostiam. Na začiatku sa mnohí obávali, či to nie je len odsunutie problémov na neskôr. Počas roka 2020 tak visel nad bankami balvan v podobe výraznejšieho zlyhávania úverov po ukončení odkladov. Ale nestalo sa tak, dnes už sú takmer všetky odklady ukončené a výsledok predstihol naše očakávania. Prevažná väčšina klientov sa bez problémov vrátila k splácaniu. Úvery, pri ktorých sa klienti po odkladoch nedokázali vrátiť k splácaniu, tvoria iba 0,4 % všetkých úverov retailu a len tri 0,3 % portfólia podnikových úverov. Na úspešnosti tohto nástroja majú nemalú zásluhu aj samotné banky, ktoré ochotne poskytovali nielen odklady na základe tzv. lex korona, ale aj na dobrovoľnej báze aj ich predĺženie na jar tohto roku, ak bolo ešte potrebné. Podnikom, ktoré čelili prepadu tržieb, pomohli aj štátom garantované úvery. Po počiatočných problémoch s rozbehom tieto úvery pomohli získať financovanie mnohým podnikom v ťažkostiach. V niektorých mesiacoch tvorili úvery s garanciou takmer polovicu poskytnutých úverov, najmä pri menších podnikoch. Celkovo sa poskytlo približne 950 miliónov eur garantovaných úverov. V kombinácii s ostatnými formami štátnej pomoci a úsporami na prevádzke sa likvidita mnohých firiem dokonca zvýšila. Ukázalo sa tiež, že banky si napriek garancii zo strany štátu zachovali potrebnú obozretnosť. To znamená, že garantované úvery smerovali najmä do podpory životaschopných podnikov. Podiel zlyhaných úverov zostáva pri týchto úveroch nízky, na úrovni 0,6 %. Podnikom tiež pomohol program Prvá pomoc a jeho ďalšie rozšírenie. Bez tohto programu by bol negatívny vplyv na ziskovosť podnikov asi o polovicu väčší. Celkovo môžeme povedať, že podporné opatrenia boli účinné a vďaka nim kríza zatiaľ nezanechala na väčšine podnikov výraznejšie jazvy. Prispeli k tomu aj samotné podniky, ktoré dokázali do veľkej miery kompenzovať výpadky tržieb cez zníženie nákladov. Mnohé síce vykázali nižší zisk ako pred krízou, ale počet podnikov v strate vzrástol iba mierne. Je to nárast o 2,2 percentuálneho bodu. Solventnosť podnikov sa výraznejšie nezhoršila a likvidita dokonca vzrástla. To, čo bolo a zostáva zásadným rozdielom v porovnaní s globálnou finančnou krízou, je, že v tejto kríze zohrávajú banky nezastupiteľnú podpornú funkciu a sú vankúšom pri ekonomických pádoch a prepadoch. Ich prístup k tejto kríze bol veľmi zodpovedný. Bez nich by krvný obeh organizmu ekonomiky nefungoval. Vývoj to potvrdzuje. Tok úverov bol dokonca rýchlejší ako pred krízou. Týkalo sa to aj mikropodnikov, kde tempo úverovania počas celej krízy nekleslo pod 8 %. Po skončení druhej vlny bola likvidná situácia podnikov taká dobrá, že časť z nich svoje preventívne načerpané financovanie aj predčasne splatila. Zodpovednosť bánk sme videli najmä v rovine dividendovej politiky a v rovine tvorby opravných položiek. Banky si v minulom a v tomto roku ponechali väčšinu zisku, čo posilnilo ich kondíciu a odolnosť. Tento zisk nebol teda distribuovaný matkám v zahraničí. Kapitálová primeranosť bánk vzrástla od konca roka 2019 z 18,2 % na 20,8 %. Banky sú tak pripravené pokračovať vo financovaní. Môžeme potvrdiť, že banky svoj prísľub vyjadrený v Memorande o porozumení z júna minulého roka berú vážne a sú pripravené pokračovať v jeho napĺňaní. Banky rovnako obozretne zúčtovali predpokladané straty z nesplácaných úverov už v minulom roku. Keďže v tomto roku nesplácané úvery pribúdali pomalšie, ako sa očakávalo, súčasné náklady na zlyhané úvery sú dokonca nižšie ako pred krízou. To je hlavný faktor toho, že zisk bankového sektora po minuloročnom prepade, asi o jednu štvrtinu, opäť vzrástol. Ak by sa banky od začiatku krízy nesprávali zodpovedne, dnešný nárast zisku by bol nedosiahnuteľný. Treba však poznamenať, že ziskovosť našich bánk stále zaostáva za mediánom Európskej únie. Doterajší priebeh pandémie mal skôr priaznivý vplyv aj na hospodárenie slovenských poisťovní. Zisk vzrástol, turbulencie na finančných trhoch sa ukázali dočasné a neživotné poistenie výrazne usporilo najmä na nižšom počte autonehôd. Jediným výrazným negatívnom bol úbytok predpísaného poistného o životnom poistení. Ten sa však už v prvom polroku tohto roku zmiernil, a to zásluhou investičného životného poistenia. Ani obavy o masívne odkupy životných poistiek sa nenaplnili. Z ostatných sektorov by som vyzdvihol dynamický nárast aktív v dôchodkových aj podielových fondoch. Tento rast je výsledkom rastúcej ceny aktív a rastu miezd, ale aj aktívneho rozhodnutia domácností viac investovať. Zhrnuté do jednej vety. Finančný sektor u nás zvláda krízu výborne a finančná stabilita nebola narušená. V Národnej banke Slovenska však nehľadíme len dozadu. Miera neistoty sa znížila, a to nám dáva priestor prejsť do krízového manažmentu k stratégii do budúcna. Postupné odznievanie pandémie je vítaným vývojom. Osobne dúfam, že to, čo aktuálne prežívame, je posledná ochromujúca vlna pandémie a vďaka väčšej zaočkovanosti a dostupnosti našich moderných liekov už nebudeme musieť robiť rozhodnutia ako dnes. Ale späť k pohľadu do budúcnosti. Vidíme tri kľúčové oblasti možných nerovnováh v postcovidovom období. Prvou je téma bývania a jeho financovania. Táto oblasť pre nás nie je nová a pred krízou sme sa aj, sme sa jej venovali už dlhšie. Po ukončení druhej vlny pandémie začal rast hypoték opäť prudko zrýchľovať až na dvojciferné čísla. Hovoríme o medziročnom raste napríklad 
10,7 % k septembru tohto roku. Tempá rastu úverov na bývanie aj cien nehnuteľností sú aktuálne medzi najvyššími v Európskej únii. Pri zrýchľujúcich sa cenách nehnuteľností v III. kvartáli medziročný rast, v III. kvartáli tohto roku, medziročný rast cien nehnuteľností dosiahol úroveň 18,4 %. Treba pamätať aj na to, že sa zvyšuje riziko nadhodnotenia. Dostupnosť bývania je pomerne vysoká, sadzby sú extrémne nízke a v ekonomike prevláda optimizmus ohľadne ďalšieho vývoja. Domácnosti majú úspory z krízy a rastúca inflácia môže motivovať ľudí ešte viac investovať do nehnuteľností. Tým sa zvyšuje riziko, že na trhu nehnuteľností prevládnu emócie a príliš optimistické očakávania. Hrozí, že dynamicky rastúci trh nehnuteľností sa včas nepribrzdí a vzrastie riziko korekcie cien. Za Národnú banku Slovenska tiež považujeme za dôležité pokračovať v diskusii aj o štrukturálnych faktoroch, ktoré k tomuto vývoju prispievajú. K tým určite patrí aj nedostatočne rozvinutý trh nájomného bývania, ako aj otázka nízkeho zdanenia nehnuteľností. Druhým rizikom je zrýchlenie rastu zadlženosti najmä pri refinancovaní úverov s navýšením. Mám hlavne na mysli slovenské domácnosti. Úzko to súvisí so spomínaným rastom hypoték. Pomer dlhu slovenských domácností ako celku k ich príjmom rastie najvýraznejšie v celej Európskej únii. Tieto riziká výrazne zmierňujú limity platné pri poskytovaní úverov, ktoré zaviedla Národná banka Slovenska. Kríza nám opätovne potvrdila, že v súčasnej situácii sú tieto limity dobre nastavené. Keď sa pozrieme na tento vývoj detailne, vidíme pozitívne aj negatívne stránky. Za pozitívne považujeme najmä to, že priemerná výška hypoték novým klientom rastie rovnako ako príjmy. Na druhej strane riziko vidíme najmä pri domácnostiach, ktoré si svoje úvery opätovne navyšujú, a to na hrane povolených limitov. Práve navyšovanie úverov je v porovnaní s ostatnými úvermi vo viacerých ohľadoch rizikovejšie. Pri týchto domácnostiach rastú dlhy rýchlejšie ako príjmy a aj pomer splátok príjmu je vyšší. Čoraz častejšie ide o navýšenie spojené s predlžovaním splatnosti, a to až do dôchodkového veku. Pre zaujímavosť, tretina úverov sa bude splácať v dôchodkovom veku. Výnimkou už nie sú ani hypotéky, ktoré budú klienti splácať ešte niekoľko rokov po sedemdesiatke. Je potrebné mať na pamäti, že pri prechode do dôchodku dochádza k poklesu príjmu a je dôležité pripraviť sa na to vopred. A na toto je potrebné aj ľudí upozorniť. Pravidelné sporenie a postupná tvorba finančného vankúša, ktorý bude možné v prípade potreby využiť na dosplácanie úveru, môžu výrazne znížiť možné ťažkosti v budúcnosti. To, čo považujeme u nás za riziko, je, ak dlžníci využívajú priebežný rast príjmov na ďalšie zadlžovanie na hranici povolených limitov. Ak sa situácia bude ďalej zhoršovať, Národná banka Slovenska vidí určitý priestor na stanovenie jasnejších pravidiel, ako posudzovať príjem klienta pri prechode do dôchodkového veku. Pokiaľ by sa tieto riziká ďalej prehlbovali, Národná banka Slovenska je v prípade potreby pripravená reagovať aj ďalšou úpravou nastavenia makropotencionálnej politiky. Posledná téma, ktorú by som chcel vyzdvihnúť, je, sa týka situácie v podnikovom sektore. Koronakríza ešte neskončila a podniky sú už vystavené novým ťažkostiam. Musia čeliť problémom v podobe výpadkov dodávok komponentov a prudkému rastu cien energií. Schopnosť zvládnuť tieto výzvy bude závisieť najmä od toho, ako dlho a v akej intenzite zostanú prítomné. K aktuálnym výzvam sa pridala aj vysoko aktuálna požiadavka na transformáciu na zelenšiu ekonomiku. Oceňujeme, že sa tejto oblasti venuje zvýšená pozornosť. A na záver mi dovoľte povedať, že sme všetci spoločne v Národnej banke Slovenska pripravení urobiť maximum pre to, aby zostal vplyv korony na finančný sektor čo najnižší. Budeme aktívne prispievať k novým výzvam a k rizikám, ktoré sa objavujú, a chrániť ľudí a ekonomiku. Ďakujem. Skončil som, pán predsedajúci.