T. Cabaj, poslanec: (2007-06-26):
Len na adresu pána Mikloša, keď už tu zabŕdol do jednej veci, ktorú rieši mandátový a imunitný výbor, neviem, či bol podpísaný pod poslaneckým návrhom na zrušenie poslaneckej imunity, a myslím si, že ak taký návrh pripravoval, tak minimálne si mal preštudovať ústavu, kde je napísané, že poslanec síce má poslaneckú imunitu, ale podlieha disciplinárnemu konaniu Národnej rady. Disciplinárne konanie robí mandátový a imunitný výbor. Ak sa niekomu nezdá, tak nech si to minimálne doštuduje, pretože za rok pôsobenia v parlamente by sme už tieto veci mohli ovládať, to je tá základná abeceda, v ktorej sa v parlamente pohybujeme. Dovoľte teraz k tým jednotlivým vystúpeniam tak, ako odzneli. K pánu Rydlovi netreba hovoriť, nedal žiaden pozmeňujúci návrh, len vysvetlil historicky, aký bol vývoj územného a správneho usporiadania Slovenskej republiky do roku 1990, takže do obdobia jednak národných výborov, ale jednak aj stolíc, žúp a všetkých týchto pozícií. Čo sa týka kolegu Berényiho, dal na osobitné hlasovanie body 2 a 4, ale aby som sa nemusel znova potom k týmto jednotlivým bodom vracať, keďže v spoločnej správe sú spolu štyri body a 2 až 4 sú vyňaté na osobitné hlasovanie a ďalší poslanci potom tento návrh predložili, takže nemusím sa ďalej k týmto vyjadrovať, pretože o všetkých bodoch budeme hlasovať samostatne, pretože zostal iba jediný bod č. 1 nedotknuteľný, takže budeme hlasovať o nich samostatne. Čo sa týka podpory viacerých zástupcov, samozrejme, viem sa s tou otázkou vysporiadať, len trochu mi vadí jedna vec, že veľa sa tu hovorilo na otázku 369-ky o trojpätinovom prelomení veta starostu a primátora. Ja neviem, všetci poslanci sme mali pozvanie na snem ZMOS-u a ja som si tam tie dva dni posedel a vypočul diskusiu starostov a primátorov. V jedinom diskusnom vystúpení starostov a primátorov, ktorí zastupovali celé Slovensko, nezaznelo toto ako problém, že by sme im mali zmeniť túto pozíciu trojpätinového prelomenia veta, tak myslím, že nie je ani šťastné sa nejako toho dotýkať. Pretože ak nie je podnet od tých, ktorých sa to bezprostredne dotýka, tak nie je potrebné tou otázkou sa ani zaoberať. Samozrejme, veľa sa tu hovorilo na tému župan a všetky tie náležitosti. Ja som vysvetlil, aj čo je v ústave, akým spôsobom sú usporiadané samosprávne kraje, len tým, ktorí tu neboli, chcem povedať, že nedá sa meniť v zákone o samosprávnych krajoch podstata tohto zákona, pretože tak sa ten zákon volá o samosprávnych krajoch a nemôže byť v texte potom používané iné riešenie. Navyše podľa mňa to najhoršie riešenie, ktoré mohol predložiť kolega Bauer v doterajšej histórii, je práve toto riešenie, ktoré navrhoval ako alternatívne riešenie, pretože samosprávny kraj sa rozhodne, či bude používať župu alebo samosprávny kraj. Tak potom neviem si celkom predstaviť, akým spôsobom sa bude reagovať. Možno tri budú župy, možno päť bude samosprávnych krajov, alebo ja neviem to teraz odhadnúť. Pretože niektorí poslanci sa tu pokúšali vysvetliť situáciu tak, že vo väčšine samosprávnych krajov je v opačnom postavení väčšina poslancov a predstaviteľov, teda predsedov samosprávnych krajov. Nie som o tom presvedčený, aspoň čo mám informácie, minimálne je to pol na pol, ak to nie je aj presne opačne. Takže neviem, kto koho teraz zastupuje, či je to tá väčšina, alebo každý si hovorí to, čo to už v jednom prípade zaznelo, že náš ten kandidát bol dobrý, ale ľudia si ho nevybrali. Takže my vieme lepšie ako tí, ktorí si demokraticky toho vo voľbách vybrali, zvolili alebo teda nezvolili. Samozrejme, pokúsil sa nás tu poučiť aj pán podpredseda Hort, ktorý hovoril o týchto veciach, ako je to s aroganciou moci a ja neviem, že nehľadá sa komunikácia v rámci samosprávnych krajov. Neviem, prečo sa tak vystrašil, keď použil výraz, že nebodaj možno budúci víťazi volieb a že potom čo my budeme robiť, keďže my sme teraz víťazi volieb. Ja neviem, či sa toho bál, alebo mu to len náhodou vyletelo toto nebodaj, víťazi budúcich volieb vyšších samosprávnych krajov. Čo sa týka, mal veľkú výhradu teda k schvaľovaniu organizačnej štruktúry úradu a dokonca to aj posunul do takej roviny, že ak bude nespokojný predseda samosprávneho kraja s niektorými zamestnancami, zmení si organizačnú štruktúru a jednoducho, že týchto ľudí vymení. Ďalší rečníci vystúpili s tým a upozornili na skutočnosť, že rozpočet naďalej schvaľuje zastupiteľstvo samosprávneho kraja a v týchto tendenciách sa môže pohybovať. A presne takisto je to aj podľa 369-ky v samospráve miest a obcí. Pretože či už starosta, primátor, alebo v tomto prípade predseda samosprávneho kraja je výkonným orgánom, ktorý zabezpečuje celú tú činnosť, aj to všetko, čo poslanci samosprávnych krajov rozhodujú. A tá diskusia ma len utvrdila v jednej veci, ja som tu svojho času predložil návrh, aby bola nezlučiteľnosť medzi poslancom Národnej rady Slovenskej republiky a poslancami samosprávnych krajov. Vyzerá, že aj tá diskusia tomu nasvedčuje, že tí, ktorí momentálne pôsobia v samosprávnych krajoch, skôr hľadajú pozíciu, ako si posilniť svoju pozíciu. A v tomto prípade, prepáčte, ale je to svojím spôsobom aj zneužitie toho postavenia, že momentálne ste poslancami Národnej rady, pretože obhajujete aj svoju pozíciu. Nebudem k tým ďalším faktickým sa vyjadrovať. Kolega Slafkovský opäť otvoril tú otázku, prečo nemeniť 369-ku, aby sa tá väčšina zmenila, strašil z jednoduchého dôvodu, pretože nikde to nepocítili starostovia a primátori a nikdy nevyjadrili to, že je to potrebné zmeniť. Rešpektujú to, že trojpätinovou väčšinou za nich rozhodujú potom pri prelomení veta poslanci, takže v tomto nedá sa povedať, že či je to v tej pozícii koalície alebo opozície. A hovorím, na našom stretnutí výboru boli prítomní zástupcovia Rady ZMOS-u a nikdy takúto otázku neotvárali. Takže skôr vyrábame problém z niečoho, čo problém nie je, alebo používame ten argument, aby nám to vyhovovalo, že chceme zmeniť niečo a odvolávame sa potom, samozrejme, na pokračovanie. Dal aj kolega Slafkovský návrh nepokračovať v prerokovaní tohto návrhu, je to procedurálny návrh, budeme o ňom hlasovať ako o prvom. Pri hlasovaní, samozrejme, môžem povedať, z jednoduchého dôvodu ťažko už teraz nepokračovať, keď celé rokovanie prebehlo a ostalo len hlasovanie o pozmeňujúcich návrhoch, a tým by sme vlastne nemohli hlasovať ani o tých pozmeňujúcich návrhoch, ktoré si konkrétne aj ty teda predložil. To len pre poriadok hovorím, že keď to skončíme, tak jednoducho už potom nebude treba hlasovať ani o pozmeňujúcich návrhoch, ktoré boli medzitým predložené, boli predložené v snahe zlepšiť tento návrh zákona. Veľa sa tu hovorilo o vyváženosti a upozorňovalo sa, akým spôsobom by táto mala byť zabezpečená. A znova zas tá otázka úradov, prečo sa to mení v organizačných štruktúrach? A ja sa len chcem spýtam kolegov z opozície, ktorým tak na srdci momentálne leží otázka pracovníkov samosprávnych krajov, aby boli chránení, aby sa nedostali do nejakej pozície, že predseda nebude spokojný s ich výkonom a jednoducho zmení organizačnú štruktúru a ich vymení. Svojho času tu bol prijatý zákon o štátnej službe. Vážení predstavitelia opozície, vy ste boli tí, ktorí zrušili tento zákon, ktorý rieši úradníkov, aby sa predišlo spolitizovaniu. Takže jednoducho na štátnu správu už toto neplatí, ale momentálne je to zaujímavé pre nás v samospráve, tak používame to ako argument, takže prečo by sa to nedalo takýmto spôsobom použiť. Kolegyňa Zmajkovičová bod č. 3 na samostatné hlasovanie, Abrhan 2 a 4 na samostatné hlasovanie, už som hovoril, že už budeme o jednotlivých bodoch spoločnej správy hlasovať tak, ako sú od bodu 1 po 4 samostatne. Opätovne sa hovorilo, kolega Ivančo hovoril o tom trojpätinovom vete, to prelomenie veta v samospráve, že či to neposunúť do tej roviny, ide o pozmeňujúci návrh, je tu. Účinnosť od 1. januára 2009, odseky 2 a 3 zo spoločnej správy na samostatné hlasovanie. Len musím povedať jednu vec, že ak by sme prijali tú účinnosť od 1. januára, tak vlastne tento zákon je o ničom a je nevykonateľný. Ak dobre počítam a nič iné nepredpokladám, že sa stane, to znamená, že najbližšie voľby predsedov samosprávnych krajov a poslancov budú v novembri 2009, to znamená, do mesiaca, ak bude ustanovujúce zasadnutie týchto zastupiteľstiev, všetky by prebehli ešte podľa starého zákona a potom už, keď toto bude všetko inštalované, potom by nadobudol účinnosť tento nový zákon, čo už nemá logiku. Takže osobne upozorňujem na to, že nemali by sme tento návrh podporiť, aj keď veľa sa dá diskutovať na tú tému, či robiť niektoré zmeny v priebehu volebného obdobia. To je otázka do diskusie a myslím, že osobitne sa to dotýka nášho výboru, ktorý je gestorský za túto oblasť. Myslím, že som odpovedal na všetky tie pozmeňujúce návrhy, ktoré odzneli, a, samozrejme, keď ste tu hovorili, a mám takého jedného dobrého koníčka, rád sa venujem volebným zákonom, tí záujemcovia, ktorí majú, môžeme si pri káve potom sadnúť a baviť sa o tých číslach, pretože niekedy nás v škole učili, že štatistika je presný súbor nepresných informácií. Kolega tu už nie je momentálne, ale hovoril prípad Marty Černej, ktorá bola v jednom obvode, že koľko mala hlasov, a keďže nemohla v ďalších obvodoch kandidovať, nemohla získať viacej hlasov. Prečo to hovorím, že štatistika je presný súbor nepresných informácií? Konkrétne táto pani, keď kandidovala na primátorku, vieme koľko hlasov získala, vtedy kandidovala vo všetkých volebných obvodoch, tak nebol len problém to, že momentálne kandidovala v jednom obvode. Ale to hovorím, to zasahujeme do niečoho a vyťahujeme čísla ako pinzetou z jednotlivých štatistických údajov, a preto sa to takýmto spôsobom nedá. A čo mňa prekvapilo, nevidím tu kolegu Kuboviča, keď hovoril, že keď podporujeme teraz posilnenie pozícií predsedov samosprávnych krajov, že bližší je nám totalitný režim skôr podporiť jednotlivca. No tak ja si nemyslím, že ak on bol starostom mestskej časti Bratislavy, ako starosta nebol žiaden totalitný funkcionár a tiež to bola jeho pozícia ako starostu. A on teraz hovorí, že ak niekto druhý vykonáva funkciu predsedu, takže mali by sme podporovať totalitný režim, lebo že podporujeme toho jednotlivca. Ak bol on vo funkcii, tak vtedy sa jednotlivec už nepodporoval. Tak to len na okraj, že ako sa dá všeličo použiť. Tak ja chcem, kolegyne, kolegovia, povedať to, už čo som tu raz povedal v tejto miestnosti, že aj táto diskusia znova ukázala jednu vec, že ak sa pozeráme cez to isté okno, sú dva rozdielne pohľady. Ak sa cez okno pozeráme von z miestnosti, vidíme niečo iné, ako keď sa cez to isté okno pozeráme do miestnosti. Takže aj tak tá diskusia momentálne prebiehala. Ďakujem pekne.