Mitrík, Karol, predseda Najvyššieho kontrolného úradu SR (2021-05-06):
Ďakujem pekne, pán predsedajúci. Krátko sa pokúsim odpovedať na to, na čo budem vedieť a na čo budem mať vedomosti. Kolegovia a primátori a tu zároveň aj poslanci hovorili o problematike samosprávy, áno, my plošne teda v takých blokoch, v pravidelných intervaloch kontrolujeme fungovanie samosprávy. A keď ste čítali správu, aj v mojom vystúpení to nakoniec odznelo, že náš názor na Najvyššom kontrolnom úrade je taký, že už nepomôžu ani tie dielče rie... dielčie riešenia, o ktorých tu bolo hovorené, či už vo vzťahu k pôsobení kontrolóra, vzťahy zastupiteľstva, problematika osobitného zreteľa a problematika vetovaní uznesenia a tak ďalej. Tých problémov je dosť, odbornej spôsobilosti hlavného kontrolóra, preverovanie odbornej spôsobilosti jeho voľby, jeho teda vyššej nezávislosti vo vzťahu teda ku kontrole. Čiže tých problémov je tam celá spústa a ono by bolo asi záhodno sa začať venovať reforme verejnej správy. Takýto model, ako má Slovenská republika, 2 940 obcí a miest, už v okolí nenájdete, či si pozriete do Poľska, či si pozriete do Maďarska, kdekoľvek, či do Holandska, či do Nemecka, už sú všade po tej reforme, kde ten výkon samosprávnych funkcií po 30 rokoch, pretože samospráva vznikla v roku 1990, zákon o obecnom zriadení bol tu prijatý a odvtedy síce zákon prešiel mnohými zmenami, ja už neviem, koľkými, možno 30 novelizáciami, ale už je potrebný komplexný pohľad na fungovanie tejto zložky verejnej správy a tá správna cesta by bola, ak aj to nie je v programovom vyhlásení vlády, uchopiť a začať modelovať minimálne tú reformu a hovoriť o tom, ako by mala v budúcnosti samospráva vyzerať, pretože tie drobné obce, nech my namodelujeme akokoľvek, tie kompetencie, nebudú schopné s tými kapacitami administratívnymi ich nikdy zabezpečovať. Čiže asi toľko k samospráve. Pán kolega Hlinka hovoril o počte vykonaných kontrol. Musím povedať, že nielen pandémia vplývala na to, že máme za minulý rok len 216 kontrol. Je to aj otázka zamerania kontrolnej činnosti. Ja som to už tu kedysi, tuším, spomínal. Môj predchodca mal nastavené procesy tak, že kontrolór, ak urobil tento rok jednu kontrolu, tak na rok mal vykázať dve kontroly. Keď v tomto roku vykázal dve kontroly, tak mal vykázať tri kontroly. Ja použijem znova takýto príklad. Ak ideme na kontrolu ministerstva financií, je to samostatný právny subjekt, je to veľká organizácia, okolo do 2-tisíc zamestnancov, tá agenda je veľmi široká, vykonať tam kontrolu nie je jednoduché. Máme jeden subjekt, sme skontrolovali. A pôjdeme do obce Tupá, vyberiem si ju z nitrianskeho okresu, ktorá má 200 obyvateľov, takisto majú IČO, takisto to je jeden subjekt. Čiže je ťažko merateľná teda kvalita kontrolórskej činnosti na základe počtu kontrolovaných subjektov. Ak teda ma parlament zaviaže, pretože ja slúžim parlamentu, to je moja prioritná úloha, ak ma zaviaže parlament, že mám 400 urobiť, aj urobím, len je otázka zamerania kontrolnej činnosti na verejné politiky. Čiže dá sa to urobiť, ale vždy treba prihliadať na to, na kvalitu a zameranie kontrolnej činnosti. Čiže áno, dá sa to, naháňať čísla sa dá, ale ide aj o podstatu, o kvalitu a my dneska už nevyberáme kontrolné akcie, teda aby sme naháňali počty, ale na základe kvalifikovaných rozhodnutí, to znamená na základe strategických dokumentov, ktoré máme, na základe akčného plánu, kde teda hovorím presne o zameraní, a na základe kvalifikovaných rizikových analýz. Čiže my dnes ideme tam na kontrolu, kde už dopredu vieme, že veci nefungujú. Tam, kde veci fungujú, je zbytočné marenie kapacít, čiže asi toľko, toľko k tejto odpovedi. Čo sa týka prerokovania materiálov na vláde, áno, je možné, že teda v uzneseniach sa nezistilo, teda že či sme predkladali materiály na vláde, ja si za posledné obdobie pamätám minimálne dva prípady, kde sme predkladali problematiku vodárenstva, vodárenských spoločností, po kontrole Bratislavskej vodárenskej spoločnosti materiál bol na vláde a ďalší materiál bola problematika mýta. Aké uznesenia prijala vláda (ruch v sále a zaznievanie gongu), to Najvyšší kontrolný úrad nemôže ovplyvniť. A čo sa týka informovania ústavných činiteľov, teda včítane predsedu vlády, kvartálne odchádza materiál predsedovi vlády, prezidentke Slovenskej republiky a predsedovi parlamentu o kontrolných, o kontrolných akciách, o kontrolných aktivitách za uvedený kvartál s popisom, s dôvetkom, že posielame k tomu aj záverečné správy, čiže informujeme. Treba ale povedať jedným dôvetkom, že naším hlavným príjemcom a naším zriaďovateľom je vlastne Národná rada. To ste vy, my slúžime prioritne Národnej rade. Čiže jedným dychom chcem odpovedať aj pani poslankyni Zemanovej, ktorá hovorila o pitnej vode, teda áno, je to veľmi ťažká kontrola, veľmi ťažké ju bolo uchopiť, kontrolovali sme celkom 5 subjektov, Ústredný kontrolný a skúšobný ústav, Ústav Dionýza Štúra, teda ktorý má na starosti vodárenstvo, Hydrometeorologický ústav, Inšpekciu životného prostredia a, samozrejme, samotné ministerstvo životného prostredia, čiže celkom 5 subjektov. Ona tá kontrola nie je celkom jednoduchá, ale to, čo sme my zistili a čo ešte nebolo vo výbore, pretože kontrola bola ukončená v marci. (Ruch v sále.) Čiže my sme si dovolili dať do správy už tieto závery, ale správa ešte nebola teraz, na najbližšom rokovaní výboru pre životné prostredie bude celá problematika rozobratá a tam budú detaily, že koľko máme tých útvarov podzemných vôd (ruch v sále a zaznievanie gongu), lebo jedna vec sú povodia a druhá vec sú útvary podzemných vôd a ich máme vyše stovky. Ja som si ako príklad vybral povodie Hornádu a tam je 8 útvarov podzemnej vody, ale nikde neni zmapované, kde sú zdroje znečistenia, ktoré ovplyvňujú kvalitu tejto vody, a toto sme vyčítali aj ministerstvu životného prostredia, že nielen ex post je kvalitným, teda alebo nekoordinovaným monitoringom, ale práve dôležité je to, čo vstupuje už do procesu, aby sme toto mali podchytené, lebo my dneska hodnotíme na základe rozborov vody a kvality vody, že koľko asi tých zničujúcich, znečisťujúcich látok mohlo vstúpiť do tohto procesu a kde sa asi nachádzajú. Tu by ste mali mať presne tú mapu a monitorovať už tieto, teda body znečistenia, aby sme potom vedeli vyhodnotiť. Čiže táto správa príde a bude detailnejšie celý proces vysvetlený, bola to ťažká kontrola, náročná a zladiť tieto, súbor dát nebolo, nebolo celkom jednoduché. Pán poslanec Kollár má pravdu, k tej reforme a k tej istej obnove teda fungovania samosprávy treba prejsť. K tým procesom, o ktorých hovoril pán Ledecký, ja len doplním, že od rozhodnutia vlády po získanie príspevku sme vyhodnotili, že trvalo 300 dní. Čo sa týka Poľnohospodárskej platobnej agentúry, momentálne máme spracovanú rizikovú analýzu na vnútorný kontrolný systém, pretože proste poľnohospodári fungovať musia ďalej, tá výroba ide. A sme zistili napríklad, že ak príde nejaká námietka, nejaký podnet, vnútorný kontrolný systém má lehotu 13 mesiacov na to, aby vyhodnotil tento podnet, ktorý prišiel, zoberte si, 13 mesiacov majú nealikvotnú čiastku na plochu, ale celé platby majú pozastavené a čakajú, kým kontrola nevyrieši problematiku a... (ruch v sále a zaznievanie gongu) a nevynesie rozhodnutie. Môj názor je, a teda náš názor je, zdieľame, že veľmi sa tešíme, že môžeme spolupôsobiť s vami, že dneska po schválení novely nášho zákona máme povinnosť vám predkladať záverečné správy do parlamentu, že príslušné gestorské výbory ich prerokúvajú a že k tomu prijímajú adekvátne opatrenia a zaväzujú vládu a inštitúcie, ktoré spravujú veci verejné, aby teda nastala náprava kontrolných zistení, čiže všetkým vám ešte raz chcem poďakovať za aktívny prístup k tejto správe a očakávam, že ešte viacero podnetov práve od vás aj z vášho pôsobenia príde k nám, ktoré my vyhodnotíme ako vysoko rizikové, a pôjdeme tam do kontroly. Pripomeniem len našich kolegov z Poľska, 30 % kontrolných aktivít poľského Najvyššieho kontrolného úradu pochádza z poľského Sejmu. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)