Verešová, Anna, poslankyňa NR SR (2019-05-14):
Dobrý deň prajem. Vážený pán predsedajúci, vážený pán minister, vážené kolegyne a kolegovia. V mojom príspevku ku Správe hodnotenia priorít zahraničnej a európskej politiky Slovenskej republike v roku 2018 a ich zameranie na rok 2019 sa chcem venovať ľudskoprávnym témam. Zvlášť chcem poukázať na ochranu náboženskej slobody. V hodnotiacej správe sa, pán minister, dotýkate aj tejto témy, a to pri členstve Rady OSN pre ľudské práva a tiež pri humanitárnej pomoci a v závere svojho príspevku sa chcem krátko dotknúť situácie v Rade Európy, ktorú správa popisuje. Od 1. januára 2018 je Slovenská republika na obdobie troch rokov členom Rady OSN pre ľudské práva, ktorá je najvýznamnejším ľudskoprávnym orgánom OSN. A medzi hlavné priority nášho členstva patrí podpora páv detí, boj proti všetkým formám rasizmu, xenofóbie a spojenej intolerancie a podpora náboženskej slobody. Viackrát sme už spolu, pán minister, komunikovali ohľadom aktivít Slovenskej republiky pri ochrane a podpore náboženskej slobody. V jenom z listov ste potvrdili, že, citujem: „Ochrana a podpora náboženskej slobody patrí k prioritným témam prebiehajúceho členstva Slovenskej republiky v Rade OSN pre ľudské práva.“ Slovensko tiež predsedá najväčšej na bezpečnosť orientovanej medzivládnej organizácii na svete, Organizácii pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe a po prvý raz ju vedie Slovenská republika. V správe sa píše, že, citujem: „Slovenská republika bude z pozície predsedajúceho podporovať autonómne postavenie inštitúcií OBSE, ako i dodržiavanie existujúcich záväzkov v troch dimenziách.“ A v tretej práve spomínate tú ľudskoprávnu, kde sa, zostáva jednou z priorít Slovenska agenda presadzovania tolerancie a nediskriminácie. Vo výbore sa už viac ako rok venujeme ochrane a podpore náboženskej slobody. Preto sa v mojom príspevku zameriam práve na túto tému. Sloboda náboženského vyznania a viery sa označuje za prioritu európskeho nástroja pre demokraciu a ľudské práva, ako som povedala, a Európska únia žiada členské krajiny, aby venovali primeranú pozornosť otázkam súvisiacim so slobodou náboženského vyznania. Viaceré krajiny Európskej únie, ako Dánsko, Nemecko či Spojené kráľovstvo a taktiež naše susedné krajiny Poľsko a Maďarsko, ale aj Česká republika, sa tejto téme intenzívne venujú. Na úrovni Európskej únie, ako aj na úrovni členských štátov teda postupne dochádza k reakcii na tento, dovolím si povedať, globálny problém a krajiny Európskej únie už reagovali prijatím parlamentných deklarácií, či vytvorením osobitných postov pre sledovanie problematiky náboženskej slobody. Aj náš výbor pre ľudské práva a národnostné menšiny reagoval na túto výzvu Európskej únie. Pri výbore sme vytvoril odbornú komisiu, ktorú schválili členovia výboru minulý rok v novembri 2018. Jej cieľom je, aby poskytovala odborné stanoviská pre prácu výboru v oblasti ochrany náboženskej slobody, a jej členmi sú významní ľudia, osobnosti, experti, ktorí sa tejto téme venujú na úrovni štátnej správy, cirkví, v akadémii či v slovenských a medzinárodných neziskových mimovládnych organizáciách. V týchto dňoch členovia komisie finalizujú text uznesenia o ochrane, z Národnej rady, o ochrane slobody náboženstva alebo viery a pomoci prenasledovaným kresťanom a iným náboženským menšinám vo svete a následne už naozaj v týchto dňoch sa s ním zoznámia členovia výboru. Téma náboženskej slobody je témou apolitickou, a preto chcem veriť, že poslanci z každej politickej strany zaujmú jasný postoj k tejto dôležitej ľudskoprávnej téme, akou nesporne náboženská sloboda je. Aj to môže byť príspevok z našej strany, Národnej rady, ku práve prebiehajúcemu členstvu Rady OSN pre ľudské práva. Krátko by som sa dotkla niektorých faktov, ktoré vyplývajú zo správ organizácie Open Doors a nadácie ACN – Pomoc trpiacej Cirkvi. Ja tu tie správy aj mám v angličtine, ale nemôžem ich ukazovať. Vyplýva z nich, že najprenasledovanejšou náboženskou skupinou vo svete sú kresťania. Za posledných 5 rokov dokonca pozorujeme stúpajúci trend neznášanlivých prejavov voči kresťanstvu. K prenasledovaniu kresťanov dochádza až v 58 krajinách sveta a je prenasledovaných približne 250 miliónov kresťanov. Ale prenasledovanie pre náboženské presvedčenie a vieru sa netýka iba kresťanov. Správy, o ktorých som hovorila, Open Doors či nadácia ACN, ktoré pokrývajú 2 roky do júna 2018, z týchto správ je zrejmé, že pri menšinových náboženských skupinách v 18 z 38 krajín, teda takmer polovica, došlo k výrazným porušovaniam náboženskej slobody. Je teda nepochybné, že porušovanie náboženskej slobody sa globálne dotýka obrovského množstva ľudí, než je to pri iných ľudských právach, v oblastiach iných ľudských práv. A situácia, ako som už povedala, sa neustále zhoršuje. Pokračovať by som chcela v tejto téme aj pri časti humanitárnej pomoci správy, Je zrejmé a isté a to sa aj všetci, myslím, zapájame, Slovensko významne pomáha ľuďom v krajinách postihnutých prírodnými katastrofami, občianskymi vojnami či spoločenskými konfliktmi. V súvislosti s narastajúcim prenasledovaním ľudí pre náboženské presvedčenie a vieru, ktoré sa týka tak veriacich, ako neveriacich, naozaj sa táto téma ľudskoprávna dotýka veriacich i neveriacich, experti našej komisie vyzývajú aj ku konkrétnej pomoci Slovenskej republiky, zameranej priamo na skupinu prenasledovaných v tej či onej krajine. Chcem sa vás spýtať, pán minister, či ste uvažovali nad tým, aby určitá časť tejto humanitárnej pomoci, možno percentá, vyjadrené v percentách, ale bola konkrétne zameraná na pomoc prenasledovaným pre náboženské presvedčenie a vieru. Robia tak viaceré krajiny Európskej únie. Že či ste o tom uvažovali, aby to bolo zamerané konkrétne na prenasledovaných. (Rečníčka upozorňuje predsedajúceho na neprítomnosť predkladateľa.)