Suja, Miroslav, poslanec NR SR (2020-04-28):
Ďakujem za slovo, pán predsedajúci. Vážené kolegyne, kolegovia, páni ministri, dovoľte, aby som sa vyjadril aj ja k programovému vyhláseniu vlády. Z obsahu programového vyhlásenia vlády nie je často jasné, ako a kedy nastane naplnenie jednotlivých sľubov a či vôbec nastane. Je to také všeobecné. Programové vyhlásenie vlády je mätúce a zavádzajúce. Veľa z bodov programového vyhlásenia vlády je písaná veľmi všeobecne. Nie sú jasne definované kroky plnenia. Často si protirečia, sú neúplné a v niektorých prípadoch zámerne vynechávajú konkrétne dôležité subjekty. Začal by som kapitolou zodpovedná ochrana životného prostredia. Máme tu obidvoch pánov ministrov, tak som rád. Na strane 94 sa píše v programovom vyhlásení vlády: „Vláda Slovenskej republiky sa bude venovať identifikácii bilancií čistého bohatstva Slovenskej republiky, tak aby bolo započítané aj prírodné bohatstvo.“ Chcem sa opýtať pána ministra, prečo medzi uvedené prírodné bohatstvo, ako je voda, lesy, nerastné suroviny, nie je zaradená aj zver. Či zver nie je naša prírod..., nie je naším prírodným bohatstvom, pán minister? To mi tam ako poľovníkovi a ochrancovi životného prostredia chýba. (Reakcia z pléna.) Bohužiaľ, je to skombinované u mňa. Poľovník ešte neznamená, že je vrah alebo že sa o zver nestará, pani kolegyňa, môžme sa o tom potom porozprávať. Ďalej sa tu píše na strane 97: „Voda je prírodným bohatstvom Slovenskej republiky a zároveň aj strategickou surovinou.“ No v programovom vyhlásení vlády nie je ani zmienka, že vláda bude v záujme ochrany pitnej vody ako prírodného bohatstva podporovať projekty, ktoré znižujú spotrebu pitnej vody a zavedú využívanie úžitkovej vody v domácnostiach a hlavne v podnikoch. Na strane 98: „Štátne podniky v rezorte životného prostredia budú“ zreorganizovacie..., „zreorganizované za cieľom zvýšiť efektivitu.“ Opýtam sa, čoho efektivitu? V hospodárení, v nakladaní s verejnými zdrojmi, v riadení alebo v čom? Pod efektivitou si viem predstaviť aj iné veci ako ochrana životného prostredia. Preto by som rád vedel, čoho efektivitu. V kapitole zvýšenie potravinovej sebestačnosti obyvateľov s dôrazom na zodpovedné hospodárenie s pôdou a s lesmi na strane 101 sa píše v programovom vyhlásení vlády, citujem: „Vyplácanie podpôr vláda Slovenskej republiky podmieni preukázaním právneho titulu k pôde, zavedie zastropovanie priamych platieb a redistribuje platbu tak, aby výrazne podporila malých, mladých, rodinných a začínajúcich poľnohospodárov.“ Čo je veľmi správne a vítame to. To bol aj jeden z našich alebo jedna z našich priorít, podpora malých, stredných a začínajúcich poľnohospodárov. Ale programové vyhlásenie vlády deklaruje zvýšenie potravinovej sebestačnosti, potravinárskej výroby Slovenskej republiky, pričom zastropovanie stredných a veľkých podnikov sa môže dosiahnuť presne opačný efekt. Stredné a veľké slovenské poľnohospodárske podniky vyrábajú približne 90 % potravín a zamestnávajú niekoľko desiatok tisíc zamestnancov. Pýtam sa, nie je zastropovanie priamych platieb reštriktívne opatrenie, ktoré bude mať za následok zníženie potravinovej sebestačnosti a zvýšenie nezamestnanosti na vidieku? Hlavne keď teraz vieme v čase krízy a každý hovoríme, že mali by sme byť potravinovo sebestační. Na strane 102 v tej istej kapitole sa píše: „zriadi systém riadenia rizík v poľnohospodárstve a rizikový fond pre ťažko poistiteľné riziká a to sú škody spôsobené klimatickými zmenami, ako aj škody spôsobené zverou.“ Takisto mi tu chýba ako ochrancovi aj škody na zveri. Škody na zveri sa nebudú uhrádzať? Ja si myslím, že aj zver si musíme chrániť. Na strane 102 tej istej kapitoly: „Podporíme obnovu a zachovanie tradičných systémov hospodárenia na lazoch, kopaniciach, v štáloch, podporí sa rozvoj agroturistiky, rybárstva a zároveň podporíme zachovanie pôvodného slovenského genofondu v poľnohospodárskej výrobe.“ S tým sa nedá nesúhlasiť, ale nie je tu spomenutá podpora poľovníctva ako neodmysliteľnej súčasti života na vidieku, pričom poľovníctvo na Slovensku je v súčasnosti už viac ako 100 rokov. A je neodmysliteľnou súčasťou na vidieku poľovníctvo. Takže toto mi tu veľmi chýba. Na strane 103, tá istá kapitola: „Vytvoríme manažérsku skupinu na transfer vedomostí a technológií v poľnohospodárskom, v potravinárskom priemysle, na podporu inovácií v poľnohospodárstve a v potravinárstve. Národné poľnohospodárske a potravinárske centrum a národné lesnícke centrum zreformujeme a obnovíme.“ Pýtam sa, prečo nie manažérsku skupinu aj pre lesníkov a v lesníctve, keď sa chystáme zreformovať Národné lesnícke centrum. Chceme ho len zreformovať a tam už tá skupina expertná neni treba? Na strane 104, tá istá kapitola: prebudovanie na PBHL, skratka: prírode blízke hospodárenie lesov. Účinne podporíme ekologické funkcie lesov. Moja poznámka k tomu odseku je, podiel kvalitných sortimentov sa riadi trhom, na jednej strane chcete zvyšovať podiel kvalitných sortimentov, ale pokiaľ subjekty, ktoré obhospodarujú les, vedia za vyššiu cenu predať menej kvalitné sortimenty ako kvalitné, tak ich predajú, samozrejme, tak ich predajú, samozrejme, z vyšším ziskom, aby splnili vaše navýšenie kvalitatívnych sortimentov v úvodzovkách. Tak to na papieri vykážu. Kvalitné normy sortimentov zriaďujú drevo podľa kritérií, pričom tieto kritériá sú len odporúčajúce. Právne záväznými sa stanú až vtedy, ak sa na tom v zmluvné strany dohodnú, resp. si zmluvné strany dohodnú vlastné kritériá, ktoré požadujú. Dovtedy to má len odporúčací charakter. Na tej istej strane ďalej: „Na podporu PBHL a ekologických funkcií ustanovíme štátny lesnícky ekofond a pripravíme rámec pre vznik pilotných trhov s vybranými ekosystémovými službami lesov.“ Chcel by som sa opýtať, akou metodikou majú byť ohodnotené jednotlivé ekosystémové služby lesov? Vyriešením tohto probum..., vyriešenie tohto problému, vyriešenie tohto problému nie je jednoduché nikde vo svete, ani nikde vo svete nie je dokonale vyriešené, pričom problémom nie sú služby, ako je funkcia lesov, ktoré sa dajú vypočítať, napr. viazaním uhlíka, ale problémom je oceniť mimoprodukčných funkcií, napr. kultúrnej. Ako chceme vypočítať toto? Ešte sa to vo svete nikomu poriadne nepodarilo. Na tej istej strane, to budem citovať: „Dlhodobý spor lesníkov s ochranármi vyriešime v prospech lesa.“ To by bolo veľmi dobré. „Všetky sporné otázky sa budú posudzovať spoločnými expertnými skupinami lesníkov, ochranárov, krajinárov i ekonómov. Majitelia súkromných lesov budú“ z majet..., „za majetkovú ujmu riadne a včas odškodnení.“ Expertné skupiny zložené z lesníkov, ochranárov, krajinárov. Podľa mňa by mali byť rozšírené aj o poľovníkov a poľnohospodárov, prípadne o zástupcoch a majiteľov pozemkov, pretože zver migruje a spôsobuje škodu aj v iných častiach krajiny, ako je les. Alebo si myslíme, že zver ostane v lese a nepôjde na polia a nebude spôsobovať škodu tam? Toto mi tu chýba. Na strane 105: „Zásadným spôsobom zmeníme užívanie poľovných revírov.“ Akým spôsobom? Chýba mi tu definovanie. „Zásadným spôsobom zmeníme užívanie poľovných revírov tak, aby bolo v súlade so schválenou koncepciou poľovníctva.“ To by dávalo význam, lebo máme súčasnú schválenú koncepciu poľovníctva. Ešte by som upozornil, že lesná zver nerobí škody len na lesných porastoch, ale aj na poľnohospodárskych pozemkoch a vodných plochách. Ako sa plánuje znižovanie týchto škôd, prípade ich náhrada, sa tu vôbec nepíše. Všetky opatrenia, čo sa týkajú lesníctva, ktoré sa navrhujú v programovom vyhlásení vlády, hrubým odhadom budú stáť okolo 100 mil. euro ročne. Ja sa pýtam, z akých zdrojov ich chcete financovať, pán minister. Až som skončil.