B. Bugár, podpredseda NR SR: (2003-07-03):
J. Malchárek, poslanec: Ďakujem pekne, pán predsedajúci, za slovo. Vážené dámy poslankyne, páni poslanci, dovoľte mi uviesť pár slov k pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom, ktoré som sa rozhodol predložiť spolu s pánmi kolegami: pánom Madejom, pánom Dr. Drgoncom, Jaroslavom Baškom a Robertom Kaliňákom. Ide o zmeny v dvoch rovinách. Radi by sme, pokiaľ ide o úpravu maximálnej rýchlosti motocyklov na diaľnici, navrhujeme odstránenie súčasného limitu 90 km/h a jeho zvýšenie na 130 km/h. Podľa platnej právnej úpravy smie vodič motocykla jazdiť na diaľnici a na ceste pre motorové vozidlá rýchlosťou najviac 90 km/h, zatiaľ čo vodič autobusu smie jazdiť rýchlosťou 110 a vodič iného motorového vozidla s celkovou hmotnosťou neprevyšujúcou 3,5 tony maximálnou rýchlosťou až 130 km/h. Osobitné rýchlostné limity pritom platia napríklad pre vodičov motorových vozidiel s pripojenými vozidlami a podobne, to je v súlade s § 15 ods. 3 zákona o premávke na pozemných komunikáciách. V porovnaní s vodičmi iných motorových vozidiel sú však tak vodiči motocyklov neprimerane znevýhodnení. Takéto znevýhodnenie navyše nie je odôvodnené, keďže neprispieva k zvýšeniu bezpečnosti cestnej premávky, a nie je opodstatnené ani s ohľadom na technické parametre súčasných motocyklov. Podľa nášho názoru neobstojí ani prípadný argument odôvodnenosti predmetného rýchlostného obmedzenia ochranou života a zdravia motocyklistov a spolujazdcov. Nepopierame síce, že pri vyšších rýchlostiach jazdy sa zvyšuje riziko dopravných nehôd a taktiež sa zvyšuje pravdepodobnosť ťažších následkov na životoch a zdraví vodičov, spolujazdcov a iných účastníkov cestnej premávky. Na druhej strane významnejšie pre nás ako argument je, že vodiči, ktorí môžu jazdiť na diaľnici a ceste pre motorové vozidlá maximálnou rýchlosťou 90 km/h, sú väčšinou predbiehaní alebo obiehaní vodičmi iných motorových vozidiel, ktoré, až na pár výnimiek, môžu jazdiť rýchlosťami 130 km/h a viac. Zvyšuje sa tak pravdepodobnosť kolízií a dopravných nehôd pri predbiehaní a obiehaní motocyklov, ku ktorým na diaľnici a cestách pre motorové vozidlá dochádza pomerne často. Navyše nezodpovedných vodičov od rýchlej a nebezpečnej jazdy neodradí ani rýchlostný limit stanovený zákonom, ani prípadná pokuta za jeho nerešpektovanie. V tejto súvislosti by som chcel uviesť, že podobné obmedzenia najvyššej povolenej rýchlosti v neprospech motocyklistov sú v európskych krajinách výnimkou. Na základe uvedených skutočností navrhujeme odstránenie tohto neopodstatnene znevýhodňujúceho limitu a zrovnoprávnenie vodičov motocyklov s vodičmi iných motorových štandardných vozidiel s hmotnosťou neprevyšujúcou 3,5 tony okrem autobusov. Pokiaľ ide o rýchlostný limit pre jazdu na diaľnici a ceste pre motorové vozidlá, je to maximálna rýchlosť 130 km/h. Druhým vecným návrhom v rámci predložených pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov je návrh na úpravu osobitnosti cestnej premávky v zimnom období v novom § 31a. Tento návrh spočíva v zavedení povinnosti vodičov používať na idúcom motorovom vozidle v období od 15. novembra do 15. marca kalendárneho roka pneumatiky so zimným dezénom alebo terénnym druhom dezénu. Táto povinnosť sa nevzťahuje na vodičov motocyklov a zvláštnych motorových vozidiel. Cieľom zavedenia navrhovanej povinnosti je zvýšenie bezpečnosti cestnej premávky v zimnom období. Zimné obdobie sa vyznačuje zhoršenými poveternostnými podmienkami a s tým súvisiacim zhoršeným stavom pozemných komunikácií v dôsledku výskytu snehu, poľadovice, prípadne zvýšeného množstva vody na vozovke. Z týchto dôvodov je zrejmý nárast dopravných nehôd a kolízií. Vodiči totiž v mnohých prípadoch neprispôsobia jazdu stavu vozovky a nevenujú dostatočnú pozornosť ani zimnej výbave svojho vozidla. Na našich cestách tak naďalej jazdí veľa nezodpovedných vodičov, ktorí aj v zimnom období jazdia na letných pneumatikách a ohrozujú tým nielen seba, ale aj ostatných účastníkov cestnej premávky. A práve tým by mala byť adresovaná navrhovaná zákonná povinnosť. Argumentom v prospech používania zimných pneumatík alebo pneumatík so zimným dezénom, t. j. používania pneumatík v zimnom období, je najmä fakt, že výrazne napomáhajú zlepšenie adhézie vozidla k vozovke, čo sa prejavuje predovšetkým lepšou ovládateľnosťou, lepšími záberovými schopnosťami a skrátením brzdnej dráhy vozidla. Rozdiel medzi letnými a zimnými pneumatikami totiž spočíva nielen v odlišnom profile a jej hĺbke a členení dezénu, ale najmä v zložení behúňovej zmesi. Behúňová zmes používaná na letné pneumatiky výrazne tvrdne už pri teplotách nižších ako 7 °C, pričom takto stvrdnuté pneumatiky nemajú dostatočnú schopnosť sa prispôsobiť mikronerovnostiam na povrchu vozovky a tým prenášať, samozrejme, výkon motoru krútiaci moment na vozovku. Na druhej strane zimné pneumatiky obsahujú behúňovú zmes, ktorá tvrdne podstatne pomalšie aj pri nízkych teplotách, a vozidlo tak dokáže lepšie priľnúť k vozovke, aj keď je táto pokrytá snehom a má lepšie adhézne aj trakčné schopnosti, ktoré využívame na povrchu vozovky pokrytý napríklad snehom alebo ľadom. Zimné pneumatiky majú v priemere o 80 % lepšie záberové schopnosti než letné. Pri porovnávacích textoch sa zistili približne 20-percentné rozdiely v brzdných dráhach na snehu medzi letnými a zimnými pneumatikami. Pri brzdení je rozdiel pri 50-kilometrovej rýchlosti až 15 až 20 m v porovnaní s použitím letných pneumatík. Je teda nesporne preukázané, že používanie pneumatík so zimným dezénom v zimnom období výrazne prispieva k bezpečnosti cestnej premávky a k zníženiu počtu dopravných nehôd. Pokiaľ ide o vymedzenie zimného obdobia, v ktorom by vodiči mali povinne používať zimné pneumatiky, po dlhšej diskusii sme zvolili obdobie medzi 15. novembrom a 15. marcom kalendárneho roka. Podľa odborníkov by sa mali zimné pneumatiky používať pri vonkajších teplotách nižších ako 7 °C. Vodičom však nebude nič brániť v používaní zimných pneumatík aj v inom ročnom období pred 15. novembrom alebo po 15. marci, keďže zákon o premávke na pozemných komunikáciách a ani vykonávací predpis k nemu nestanovuje povinnosť používať v ostatnom období letné pneumatiky. Takéto ustanovenie nie je predmetom tohto pozmeňujúceho návrhu a má svoje praktické ratio. Len na porovnanie: Podobnú právnu úpravu, ako navrhujeme týmto pozmeňujúcim návrhom, majú mnohé európske štáty. Sú to predovšetkým severské štáty, ale veľmi, veľmi by som chcel zdôrazniť, akú situáciu majú v Rakúsku, Chorvátsku, Hercegovine, Bosne, Slovinsku. V Rakúsku to vyriešili spôsobom, že sa na kolízie, ktoré sú spôsobené na letných pneumatikách alebo na pneumatikách, ktoré nie sú spôsobilé na jazdu v zimných podmienkach, sa nevzťahuje zákonné poistenie do výšky 10 000 euro. To sa nám zdalo dosť brutálne na naše podmienky zaviesť takúto povinnosť, pretože v mnohých prípadoch by išlo o väčšiu hodnotu, ako je hodnota samotného vozidla, ktoré nehodu spôsobí. Preto sa nám zdá efektívne, účelné pristúpiť k tejto povinnosti, ktorá bude bežne pokutovateľná. A skúsenosti z tých krajín, kde sa takýto proces zaviedol, sú také, že sa znížil počet dopravných nehôd len zavedením tohto opatrenia niekde v priemere medzi 11 až 14 percentami. Na základe uvedených skutočností by som vás chcel požiadať o to, aby ste podporili tento pozmeňujúci návrh a, samozrejme, podporili aj celý zákon, ktorý predkladá pán Dr. Drgonec. A ešte raz by som chcel zdôrazniť, že tieto pozmeňujúce návrhy dávam v mene poslancov pána Madeja, pána Dr. Drgonca, Jaroslava Bašku a Roberta Kaliňáka a v mene svojom. Ďakujem pekne za pozornosť.