Susko, Boris, poslanec NR SR (2022-11-10):
Ďakujem pekne za slovo. Vážený pán predsedajúci, vážený pán minister, vážené panie poslankyne, páni poslanci, ako nechcel som už vystupovať v ústnej rozprave, ale keďže pani exministerka ma tu obvinila, že klamem a zavádzam, no tak musím, musím k tomu vystúpiť, pretože to nepovažujem za, za korektné, aby to takto zostalo, zostalo visieť vo vzduchu. Pani ministerka, vy ste povedali, že všetky rozhodnutia v poručenských veciach alebo väčšina rozhodnutí sa robí od stola. No v poručenských veciach je možné na odvolacom súde, čím je, ktorým je teda krajský súd, možno zrušiť, zmeniť alebo potvrdiť a to v senátnom rozhodnutí. Neviem si predstaviť, ako senát rozhoduje od stola, to je prvá vec a druhá vec. Ak je možno niečo rozhodnúť v týchto veciach, tak možno len zrušenie, ale určite nie zmenu rozsudku, ani potvrdenie rozsudku. Aj tie, ktoré sa zrušia rozsudky, tak je možné takisto vo veľa prípadoch až po nejakom preverení skutočností, ktoré sa udeje v pojednávacej miestnosti. Čiže tie pojednávania sú vždy nariadené. Len na ilustráciu, v roku 2021, keď ste teda hovorili o štatistikách, že, že ich nemám, tak v roku 2021 bolo napadnutých na Krajskom súde v Bratislave 677 poručenských vecí, z toho bolo 637 vecí vybavených. Len na jednom krajskom súde. Podotýkam, len na jednom. Za prvý polrok v roku 2022 bolo napadnutých 318, vybavených 311 poručenských vecí. Neviem si predstaviť, ja neviem teda, keď vy tvrdíte, že sa rozhodujú od stola, či vy máte nejakú štatistiku o tom, že sa rozhodujú od stola, lebo taká štatistika neexistuje, že sa rozhodujú od stola a pri akejkoľvek zmene rozsudku alebo potvrdení rozsudku, je, sa rozhoduje v pojednávacej miestnosti, kde môžu prísť účastníci konania, kde sa aj vo väčšine prípadov preverujú tieto veci s účastníkmi konania. Pokiaľ sa jedná ešte o túto poručenskú agendu, treba znova zopakovať, že ide o sociálne najslabšiu skupinu obyvateľstva, ktorí budú musieť cestovať z rôznych krajov do iného kraja v takýchto prípadoch. Čo neúmerným spôsobom zaťaží týchto občanov z hľadiska ekonomických finančných nákladov, či už z hľadiska trov konania, resp. nákladov na cestovanie a podobne. Pokiaľ sa týka mestských súdov, tak napríklad Okresný súd Bratislava V Petržalke, prečo bol zriadený? Pozrime sa trochu do histórie. Tento okresný súd bol zriadený práve preto, že tu máme mestskú časť v Bratislave, ktorá má 150-tisíc obyvateľov alebo mala v čase zriaďovania tohto mestského súdu, dnes je to ďaleko viacej. Teda preto, aby ľudia, ktorí žijú v tomto obvode, tam mali svoj súd, na ktorý môžu, môžu prísť. Vy ste tento súd z akéhokoľvek relevantného dôvodu bez analýzy dopadov zrušili alebo teda tento zákon ho ruší a presúva túto agendu do iných súdov, kde teda nie hneď, ale postupne sa majú aj presunúť personálne kapacity, pričom takéto voľné miesta nikde nie sú. To isté napríklad koncentrácia civilných sudcov na Okresný súd Bratislava IV, sa takisto nezmestia do existujúcej budovy. Takže ide tu naozaj o biznis s budovami? No a pokiaľ ide o pána poslanca Baránika s tými pozmeňovacími návrhmi, no, pán poslanec, to snáď nemyslíte vážne, čo ste povedali, že na pozmeňujúci návrh treba 15 podpisov. Veď to nie je pravda. Na pozmeňujúci návrh, ktorý sa predkladá v pléne Národnej rady, je treba podpisy pätnástich, podpisov. Ak sa pozmeňujúci návrh predkladá na výbore Národnej rady, tak to môže podať aj jeden jediný poslanec, čiže ten argument toho, že návrh zákona môže podať jediný poslanec a pozmeňovací návrh môže podať len 15 podpisov, je absolútne irelevantný. Ďakujem pekne.