Antošová, Eva, poslankyňa NR SR (2016-06-16):
Ďakujem pekne. Vážený pán predseda, vážené kolegyne, kolegovia, vážená pani poslankyňa Dubačová, na začiatok si dovolím povedať, neberte to v zlom, ale ja keď som si tento návrh zákona preštudovala, ktorý predkladáte, troška sa mi taký javí, akože tak strašne rýchlo a veľa vecí je tam na vode, ale teda aby som bola konkrétna, ja som si pripravila niekoľko bodov, ktoré chcem vyčítať vašej predkladanej novele. Aby vedeli aj ostatní, cieľom predkladanej novely zákona je podľa vás, podľa predkladateľov posilniť účasť obyvateľov na správe vecí verejných, a to konkrétne na komunálnej úrovni. Verte mi naozaj, že ja vôbec nespochybňujem, a hovorím to hlavne z mojej dvadsaťročnej praxe v samospráve, že účasť obyvateľov na správe vecí verejných je v právnom štáte nevyhnutná, a to, samozrejme, aj na komunálnej úrovni. V súčasnosti platný zákon č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení obsahuje tzv. klauzulu kontroly verejnosťou, úplne v skratke citujem: „Rokovania obecného zastupiteľstva sú zásadne verejné. Obecné zastupiteľstvo vyhlási rokovanie vždy za neverejné, ak predmetom rokovania sú informácie alebo veci chránené podľa osobitných zákonov,“ a tak ďalej a tak ďalej. Chcela by som však upozorniť, že právo na účasť na správe vecí verejných týkajúcej sa územnej samosprávy v spojitosti s právom občanov na informácie dokonca Ústavný súd Slovenskej republiky posunul ešte o niečo ďalej a v rozhodnutí zo dňa 6. októbra 2010 umožnil vyhotovovať zvukové a obrazovo-zvukové záznamy z rokovania obecného zastupiteľstva. Preto chcem upozorniť, že, po prvé, účasť verejnosti na výkone samosprávy práve aj s ohľadom na právo na informácie je v súčasnosti dostatočne zabezpečená, keďže zo zákona je rokovanie obecného zastupiteľstva verejné. Predkladanú novelu môžem teda označiť v tomto smere za duplicitu. Ďalej, je nevyhnutné, a teraz by som chcela upriamiť vašu pozornosť na to, že treba rozlišovať medzi orgánmi s primárnymi právomocami, to je napríklad mestské alebo obecné zastupiteľstvo, a orgánmi so sekundárnymi právomocami, to je práve komisia, o ktorej hovoríte, alebo komisie a mestská alebo obecná rada. Sekundárne orgány so špecifickými právomocami nemajú priamo rozhodovacie právomoci, už o tom hovoril aj pán poslanec Gál, a najmä nie sú zložené len z volených zástupcov, ktorí sú ako verejní činitelia, pozor na to, povinní znášať väčšiu mieru zásahu do súkromia či kontroly verejnosťou. A to je napríklad aj to vyhotovovanie obrazovo-zvukového záznamu. S odkazom na vyššie uvedené rozhodnutie Ústavného súdu Slovenskej republiky by si teda verejnosť pravdepodobne mohla vyhotovovať po prijatí predkladanej novely obrazovo-zvukové záznamy aj zo zasadnutí komisií a rady. Prijatie novely by malo za následok podľa mňa vznik súdnych sporov týkajúcich sa ochrany osobností, tzv. tretích osôb čiže tiež členov komisie alebo prítomných občanov. Celkovo by sa pri riešení daných situácií narušoval podľa môjho názoru priebeh zasadnutia a zároveň teda aj poprel účel a zmysel týchto orgánov. Ďalej si treba uvedomiť, že obsahom práva občanov na správe vecí verejných na základe tzv. zásady verejnosti nie je priamy zásah alebo priame vstupovanie do procesov vo verejnej správe, ako ste to vy uvádzali, ale kontrola a prevencia spočívajúce v prítomnosti tretích osôb. Neobstojí teda ani argument predkladateľov, že verejnosť predmetné zasadnutia samospráv nenarúšajú, pretože vy vychádzate, pani poslankyňa, z jedného príkladu, ako som si všimla, z Banskej Bystrice, ale uvádzate, že ich zlepšujú nápadmi a podnetmi a podobne. Viete, je to také podľa mňa nepredstaviteľné. Neviem teda, ako vám to v Banskej Bystrici môže fungovať, že by len tak nápady a podnety od občanov boli priamo podávané a prerokovávané bezprostredne ústne priamo na zasadnutí komisie alebo rady, keďže občania môžu svoje podnety a nápady samospráve adresovať rôznymi inými štandardnými kanálmi bez narušovania priebehu zasadnutí. Ďalej, predkladatelia uvádzajú, že novela nebude mať dopad na verejné financie. To je diskutabilné. Ja som sa tiež nesmiala, keď ste vy vystupovali, ak dovolíte. To je diskutabilné, keďže s účasťou verejnosti, tým, že teda verejnosť bude účastná a prítomná na zasadnutí v komisiách, môžu vzniknúť samosprávam neočakávané výdavky, čo sa nedá vzhľadom na charakter orgánov pri predkladaní novely vylúčiť, napríklad aký je počet komisií v danej obci alebo v meste, aké je zameranie, náplň práce a tak ďalej, ďalší vznik administratívnych nákladov, notifikačných povinností a riešenie prípadných kapacitných možností samosprávy, najmä pri menších obciach je zrejmý. Ďalej, ako uvádzajú na príklade Banskej Bystrice predkladatelia, obce si v prípade potreby vedia vyriešiť verejnosť, prípadne neverejnosť zasadnutí komisií a rady vo vlastnej réžii, čiže, pochopila som, v rámci rokovacieho poriadku, a teda nie je potrebné im zasahovať do ich samosprávy zákonodarnou mocou. Vytiahnuť jeden príklad Banskej Bystrice v presvedčení, že táto samospráva to robí dobre, však nie je dôvodom podľa mňa nanútiť tento systém všetkým ostatným samosprávam. Aby som bola čo najviac objektívna, tak pred týmto vystúpením som sa snažila diskutovať na túto tému aj so starostami a členmi komisií, ako aj s občanmi. Takisto podotýkam ešte raz, že moje skúsenosti v samospráve sú dostatočne dlhé, aby som teda mohla takto svoje vystúpenie odôvodňovať. Každý z týchto opýtaných a diskutujúcich pohybujúci sa dlhšie obdobie v samospráve vnímal túto predkladanú novelu ako zasahovanie do kompetencií samosprávy. Tiež poukázali na možnosť každej jednej samosprávy upraviť rokovací poriadok komisií podľa potreby tej-ktorej komisie alebo toho-ktorého zastupiteľstva. Ale aby ste si nemysleli, že sa starostovia obávajú rozdielnosti názorov, keď prídu občania na zasadnutie komisie a budú mať iný názor ako členovia komisie prípadne poslanec, prípadne starosta. Veď sú tam na to, aby sa hľadala spoločná zhoda. Skôr starostovia majú obavy a majú na mysli vnášanie neodbornosti, chaosu a v neposlednom rade poukazujú naozaj na zvyšovanie nákladov na administratívu, ale aj problémy s kapacitou, najmä u menších obcí. No a na záver, aj keď pán poslanec Gál už sčasti povedal aj moje myšlienky, by som chcela podotknúť a upozorniť, že je nevyhnutné každý legislatívny zásah, ktorý sa týka samospráv, podrobiť pred predložením návrhu zákona širšiemu dialógu medzi zákonodarnou mocou a subjektmi, ktorých sa to priamo dotkne, a v tomto prípade mám na mysli Združenie miest a obcí Slovenska, prípadne, samozrejme, reagovať na požiadavku zdola. Pani poslankyňa, vaša dôvodová správa však, ak dobre som pozerala, neobsahuje žiadne stanovisko ZMOS-u, prípadne požiadavku občanov napríklad vyjadrenú v petícii. Z týchto dôvodov teda mám len dve možnosti alebo spoločne máme dve možnosti, že tento váš materiál stiahnete s tým, že sa naozaj podrobíme spoločnému stretnutiu, takisto budeme komunikovať so ZMOS-om a príslušnými orgánmi alebo teda v prípade, že nie, že sa tak nerozhodnete, tak už dopredu vyhlasujem, že tento materiál nemôžem podporiť. Takže ďakujem veľmi pekne za pozornosť.