P. Hrušovský, predseda NR SR: (2004-06-29):
Nech sa páči, pán poslanec Blajsko, ako ďalší prihlásený do rozpravy. A. Blajsko, poslanec: Vážený pán predseda, panie poslankyne, páni poslanci, pán minister, mnohé veci už povedal kolega Šulaj, ale cez to všetko vystúpim s niektorými otázkami. Správa má pozostávať z dvoch častí a vychádza, samozrejme, zo starých dát, ako to už bolo uvedené aj v prejave pána Šulaja. Správa akože teda má pozostávať z dvoch častí, z časti o súčasnom stave sociálno-ekonomických disparít medzi krajmi a okresmi Slovenskej republiky a z časti o opatreniach na odstránenie sociálno-ekonomických rozdielov medzi regiónmi. V časti o súčasnom stave sociálno-ekonomických disparít medzi krajmi a okresmi sa hodnotia tendencie vývoja takých sociálnych a ekonomických ukazovateľov, ako sú HDP na jedného obyvateľa, miera nezamestnanosti, zamestnanosť, mzdy, poberatelia dávok sociálnej pomoci. Pokiaľ ide o voľbu ukazovateľov pre hodnotenie úrovne regiónov, v zásade s nimi možno súhlasiť. Prezentuje sa nimi úroveň základných sociálnych a ekonomických ukazovateľov, ktoré sa používajú aj v krajinách Európskej únie. Správa však neobsahuje hlbšiu analýzu dosiahnutej úrovne v krajoch, v regiónoch, a to hlavne mám na mysli VÚC a okresy. Skôr je informáciou o tendenciách vývoja v jednotlivých krajoch a disparitách v krajoch a okresoch. Očakávali sme, že správa o stave sociálno-ekonomickej úrovne v jednotlivých regiónoch sa viac dotkne aj takých sociálnych ukazovateľov, akými sú napr. podiel dôchodku na mzde, podiel dôchodku v percentách na celkovom počte obyvateľstva a pod., ako aj ukazovateľov charakterizujúcich kvalitu života, akými sú napr. priemerná dĺžka života, výstavba bytov na tisíc obyvateľov, priemerná obytná plocha, úroveň telefonizácie a podobne. Takto širšie zameraná správa mohla podať ucelenejší obraz o úrovni ekonomickej sily v regiónoch, a to aj v podmienkach života určujúcich kvalitu života občanov. Pri hodnotení takého sociálneho ukazovateľa, akým je miera nezamestnanosti, považujeme za žiadúce upraviť, resp. zjednotiť spôsob vykazovania miery nezamestnanosti používaný Štatistickým úradom a Ústredím práce, sociálnych vecí a rodiny vzhľadom na značné hodnotové rozdiely vo vychádzajúcej miere nezamestnanosti. Považujeme za potrebu dať tiež do pozornosti aj skutočnosť, že pri hodnotení miery nezamestnanosti tak za Slovenskú republiku, ako aj v jednotlivých regiónoch by sa mala objektívne hodnotiť miera nezamestnanosti vo väzbe na vytvorené nové pracovné miesta vrátane miezd získaných reštrukturalizáciou hospodárstva. Porovnaním poklesu počtu nezamestnaných s tvorbou nových pracovných miest prichádzame k záveru, že znižovanie počtu nezamestnaných sa dosahuje predovšetkým, a je to stále opakovaná už myšlienka, administratívnymi metódami, nie reálnym vytváraním nových pracovných miest. Opatrenia na odstraňovanie sociálno-ekonomických rozdielov sú rozdelené do viacerých oblastí. Je to rozvoj infraštruktúry, dopravná infraštruktúra, budovanie informačnej spoločnosti, ochrana životného prostredia, sociálno-ekonomické programy, služby zamestnanosti, pomoc v hmotnej núdzi, koncepcia podpory regionálnych strategických investícií, priemyselných parkov, rozvoj cestovného ruchu, tretia oblasť, podpora mobility pracovnej sily, príspevok na sťahovanie, podpora rozvoja výstavby nájomných bytov, výchovy, výkony vo verejnej doprave a, po štvrté, fiškálna decentralizácia, ide o strategické myslenie úrovní samospráv, miestne dane a verejné služby. V rámci opatrení vláda podáva informáciu o projektoch, možnostiach podpory a zámeroch v jednotlivých oblastiach. Poznamenávame, že túto časť správy nemožno charakterizovať tak, že ide o komplexnú sústavu opatrení na odstránenie sociálno-ekonomických rozdielov. V súvislosti s prerokúvanou správou, ktorá sa pokúša popísať problémy odstraňovania sociálno-ekonomických rozdielov, ako aj regionálnych aspektov integrácie do Európskej únie, treba uviesť, že sociálno-ekonomické dimenzie disparít, dlhodobosť procesov regionálneho vyrovnávania a ich politická citlivosť si vyžadujú, aby sa regionálna politika stala jednou z ťažiskových vládnych politík. Ale, už tu bolo konštatované, podľa úrovne spracovania uvedeného materiálu vláda Slovenskej republiky asi neplní svoj vlastný vládny program. Preto je veľmi aktuálna stratégia regionálnej politiky Slovenskej republiky, v rámci nej rastových modelov voči rozvinutým regiónom všeobecnej podpory ekonomicky zaostávajúcim regiónom, využitia primárnych zdrojov regiónov vrátane zdrojov pracovných síl. V rámci stratégie sa žiada definovať aj zameranie jednotlivých politík rozvoja odvetví. Vážená Národná rada, odporúčam, aby uvedený materiál sa vrátil na dopracovanie predkladateľovi. Ďakujem za pozornosť.