R. Kaliňák, podpredseda vlády a minister vnútra SR: (2009-09-10):
V programovom vyhlásení vlády Slovenskej republiky je vyjadrený záväzok riešiť problémy rozvoja regiónov, znižovať chudobu a celkové rozdiely medzi regiónmi. Otvorene musím povedať, že rozhodnutie realizovať výjazdové rokovania vlády bolo správne. Naše návštevy v mnohých regiónoch Slovenska, ako napríklad Rožňava, Sobrance, Humenné, Topoľčany, Brezno, Banská Štiavnica, Komárno, Tisovec, Spišská Nová Ves a naposledy Svidník ma presvedčili, že majú zmysel. Sú motivujúce pre daný región a sú jasným prejavom záujmu vlády Slovenskej republiky vidieť, ako ľudia žijú nielen v Bratislave, ale aj v iných regiónoch Slovenska. Napríklad len v Prešovskom kraji sme financovali aj výstavbu troch priemyselných parkov, každý v hodnote vyše 100 mil. korún, teda viac ako 3 mil. eur. Výjazdové rokovania vlády sú prirodzenou súčasťou práce tohto vládneho kabinetu od roku 2006. Smerujeme ich vždy do regiónov, kde pre hlbokú svetovú hospodársku krízu čelíme najvážnejším problémom. Aj preto vláda rokovala vo Svidníku, ale zaoberala sa aj sociálno-ekonomickou situáciou v okresoch Bardejov a Stropkov. Dominovala téma sociálno-ekonomickej situácie, ale aj nezamestnanosti, ktorá je spôsobená predovšetkým svetovou hospodárskou krízou a návratom ľudí zo zahraničia. Prijali sme uznesenie, na základe ktorého poskytneme severovýchodnému Slovensku 8,4 mil. eur, 253 mil. starých slovenských korún. Pôjde o vyše 60 projektov, ktoré by mali pomôcť tomuto ťažko skúšanému regiónu. Mnohé veci, ako sme sa sami presvedčili, si tu vedia vyriešiť sami, ale za mnohé opatrenia na zlepšenie situácie sa vláda nemôže a ani nechce zbaviť spoluzodpovednosti, a preto koná tak, ako som spomenul. Odrazilo sa to aj v tom, že toto výjazdové zasadnutie vlády zaviazalo 12 svojich ministrov a uložilo im zabezpečiť 27 konkrétnych úloh. Preto napríklad 900 000 eur pôjde práve na opravy ciest poškodených povodňami počas minuloročných záplav. Bardejovčania získajú peniaze na opravu športovej haly. Podobne aj obyvatelia Giraltoviec. A ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja bude spolufinancovať stavbu bytového domu s 18 bytmi nízkeho štandardu vo Svidníku, ktoré budú akousi náhradou nešťastnej udalosti, ktorá sa v uplynulom roku vo Svidníku stala. Ďalšie peniaze získa aj svidnícke múzeum s vojenskými exponátmi. Minister hospodárstva dostal úlohu podporiť výstavbu priemyselného parku vo Svidníku. Rovnako tak sme mali možnosť si aj pozrieť jeden zo záväzkov, ktorý vláda mala, a to je výstavba obchvatu Svidníka, ktorý je vlastne už pred dokončením. Nechcem zachádzať príliš do detailov, ale musím povedať, že sme vyčlenili peniaze aj na obnovu kultúrnych a športových zariadení v uvedených troch okresoch. Ministerka práce a sociálnych vecí má za úlohu podporiť rozvoj zariadení sociálnych služieb v bardejovskom a stropkovskom okrese. Ministrovi dopravy, pôšt a telekomunikácií boli uložené konkrétne úlohy, ktoré sa týkajú siete ciest v tomto regióne. Ide predovšetkým o kritické úseky štátnej cesty 1/77. Ak prídu peniaze napríklad na stavby, vytvoria sa nové pracovné miesta, ktoré tu ľudia najviac potrebujú. Nikto určite nedokáže okamžite zmeniť terajší stav a šibnutím nejakého čarovného prútika prilákať na severovýchod Slovenska investorov. Podstatné je, aby sa vybudovala vnútorná infraštruktúra a navyše, myslím si, že prítomnosť členov vlády je vždy nielen prejavom záujmu oboznámiť sa s reálnou situáciou v regióne, ale aj určitej úcty k životu jeho obyvateľov. Mikuláš Dzurinda nielen v deň, kedy vláda rokovala vo Svidníku, ale aj krátko predtým, myslím, že to bolo 14. júla 2009, na tlačovej besede v Bratislave vyhlásil, že táto vláda nerobí nič v otázke rozvoja vidieka a regionálne rozdiely preto narastajú. Liekom na riešenie tohto problému by malo byť, a v tom sa na Slovensku vzácne zhoduje pravica aj ľavica, by mali byť najmä eurofondy a investičné stimuly zo strany štátu. Pozrime sa teda najskôr, ako tieto páky využívala predchádzajúca vláda. Finančné prostriedky z eurofondov prerozdeľovalo Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky a mali byť využité na investičné a neinvestičné projekty, rekonštrukciu a modernizáciu zdravotníckych, kultúrnych a sociálnych zariadení, či prípravu stratégií rozvoja obcí a mikroregiónov, s výnimkou Bratislavského kraja. Aby eurofondy v spomínanom operačnom programe splnili svoj cieľ, vyššia podpora mala smerovať najmä do okresov s menej rozvinutou infraštruktúrou, ale aj napríklad s vyššou mierou nezamestnanosti či väčším počtom obyvateľov. Z údajov čerpaní pomoci zo štrukturálnych fondov Európskej únie v skrátenom programovacom období rokov 2004 a 2006 sa ukázalo, že to tak vždy nebolo. Napríklad podporu viac ako 150 mil. slovenských korún na financovanie projektov získali okresy Dunajská Streda s podpriemernou mierou nezamestnanosti, Komárno a Šaľa s nezamestnanosťou na úrovni priemeru a len Rimavská Sobota spĺňala uvedené kritérium. V košickom či žarnovickom okrese, kde je mimoriadne vysoká nezamestnanosť, naopak, nebol podporený ani jeden, jediný projekt. Táto vláda nerozhoduje od bratislavského písacieho stola. Prostredníctvom osobných stretnutí so zástupcami územnej samosprávy a miestnych orgánov štátnej správy sa na výjazdových zasadnutiach dokáže v oveľa väčšej miere stotožniť s problémami, ktoré sa v týchto regiónoch vyskytujú. Pochopenie týchto problémov aj prostredníctvom priameho zhodnotenia aktuálnej situácie v regiónoch napomáha vytváraniu takých rozhodnutí, ktoré dokážu zabezpečiť efektívnejšiu a účinnejšiu podporu regiónom zo strany vlády. Ďakujem, skončil som.