Kaliňák, Robert, podpredseda vlády a minister vnútra SR (2015-11-19):
Ďakujem pekne. Dovoľte, aby som úvodom najprv vyjadril k samotnému hodnoteniu návrhu zákona o štátnom rozpočte a návrhu rozpočtu verejnej správy zo strany Európskej komisie, a to v širšom kontexte fiškálnych, ako i ekonomických, ekonomického vývoja v rámci Európskej únie. Minulý týždeň bol v Bruseli podpredsedom vlády a ministrom financií Petrom Kažimírom predstavený vládny návrh rozpočtu verejnej správy, kde šéf rezortu financií detailne informoval o rozpočtových plánoch Slovenska na najbližšie tri roky, dosiahnutých fiškálnych výsledkov, ako i plánovaných cieľoch v rámci rozpočtovej politiky štátu. V tejto súvislosti chcem preto potvrdiť hodnotenie Európskej komisie, že rozpočtové ciele Slovenska boli pripravené v plnom súlade s európskymi fiškálnymi pravidlami a vybilancovanie medzi príjmovou a výdavkovou stránkou rozpočtu patrí medzi tie najlepšie zvládnuté v rámci Európskej únie a eurozóny. Túto pozitívnu skutočnosť nakoniec vyjadruje celkové posúdenie návrhu rozpočtu verejnej správy Európskou komisiou. V krátkom časovom slede ide teda o ďalší významný úspech Slovenska v oblasti hodnotenia vývoja verejných financií zo strany Bruselu. Po tom, ako sme na jar minulého roku opustili trestnú lavicu procedúry nadmerného deficitu, sa tak jednoznačne potvrdil priaznivý vývojový trend v oblasti verejných financií Slovenska. Znižovanie verejného deficitu a dlhu predstavuje ďalší hmatateľný hospodársko-politický výsledok vlády, ktorý dokazuje správne nastavenie zámerov a cieľov nami realizovanej finančnej a hospodárskej politiky. Fakt, že pokračujeme v konsolidácii verejných financií naďalej udržateľným spôsobom, potvrdzuje vo svojich nastavených parametroch aj aktuálne predložený návrh zákona o štátnom rozpočte a návrh rozpočtu verejnej správy. Vážený pán predseda, vážené dámy poslankyne, páni poslanci, dosiahnutý priaznivý fiškálny ekonomický stav by som chcel doplniť aj o kontext z hľadiska vonkajšieho vnútorného vývoja. Máme za sebou výrazné turbulentné zmeny spôsobené globálnou finančnou a hospodárskou krízou, respektíve neskôr dlhovou krízou, čo veľmi negatívne ovplyvnilo ekonomiku a hospodárstvo Slovenska. V súčasnosti nám spôsobuje mnohé problémy práve prebiehajúca migračná kríza. Napriek tomu dosiahnutý vývoj slovenskej ekonomiky vysoko oceňujú vo svojich hodnoteniach, ako i prognózach aj mnohé renomované medzinárodné ekonomické inštitúcie a organizácie. Nie je to tak dávno, keď po dvojtýždňovej misii na Slovensku predstavil Medzinárodný menový fond svoju správu o vývoji našej ekonomiky. Predstavitelia fondu konštatovali, že dynamika rastu hrubého domáceho produktu sa bude aj v najbližších rokoch zrýchľovať. Štruktúra hospodárskeho rastu Slovenska je založená na silnom domácom dopyte a investíciách. Rast by mal dosiahnuť 3,2 % v roku 2015 a 35,5 % v rokoch 2016 a 2017. Fond je presvedčený, že fiškálne opatrenia vlády by mali podporiť tvorbu pracovných miest a znižovať regionálne disparity. (Zaznievanie gongu.) Zlepšenie cestnej a železničnej infraštruktúry vrátane lepšieho využitia fondov Európskej únie by malo rovnako podporiť rast investícií v regiónoch Slovenska. Napokon aj najnovšia ponovembrová prognóza OECD predpokladá dynamický rast ekonomiky Slovenska na úrovni 3,2 % v roku 2015 s postupnou akceleráciou na 3,4 v roku 2016 a 3,5 v roku 2017. V súvislosti s prognózami uvedenými v medzinárodných inštitúciách, a to najmä... (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)