Beluský, Martin, poslanec NR SR (2021-06-23):
Ďakujem, pán podpredseda. Ešte raz, vážené panie poslankyne, páni poslanci, dovoľte mi, aby som trošku obšírnejšie uviedol dôvod predloženia tejto novely zákona č. 85/2005 o politických stranách a politických hnutiach. Podľa § 25 až § 28 tohto zákona majú politické strany, ktoré vo voľbách do Národnej rady Slovenskej republiky získali viac ako 3 % z celkového počtu odovzdaných platných hlasov, nárok na finančný príspevok vo forme buď príspevku za hlasy získané vo voľbách, alebo príspevku na činnosť, alebo príspevku na mandát. Príspevok za hlasy a príspevok na činnosť sa vyplácajú v rovnakej výške, a to stranám, ktoré vo voľbách do Národnej rady Slovenskej republiky získali viac ako 3 % z celkového počtu odovzdaných platných hlasov. Ministerstvo financií uhradí za každý taký hlas zo štátneho rozpočtu Slovenskej republiky príspevok vo výške 1 % z priemernej mesačnej nominálnej mzdy zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky zverejnenej Štatistickým úradom Slovenskej republiky za kalendárny rok, ktorý predchádza kalendárnemu roku, v ktorom sa konajú voľby do Národnej rady Slovenskej republiky. Príspevok na mandát patrí stranám podľa počtu získaných mandátov v Národnej rade Slovenskej republiky. Príspevok na mandát je vyplatený v sume násobku priemernej nominálnej mesačnej mzdy v hospodárstve Slovenskej republiky zistenej Štatistickým úradom Slovenskej republiky za kalendárny rok, ktorý predchádza roku, v ktorom sa konali voľby. Za každý získaný mandát, a to najviac za dvadsať mandátov, patrí strane príspevok na mandát v sume tridsaťnásobku priemernej mzdy. Za dvadsiaty prvý mandát a každý ďalší mandát patrí strane príspevok na mandát v sume dvadsaťnásobku priemernej mzdy. To znamená, že všetky tie príspevky sa počítajú v závislosti od priemernej mzdy, ktorá stabilne na Slovensku, okrem teda asi jedného roku, rastie, a preto aj príspevky politickým stranám každé voľby narastajú. V minulých volebných obdobiach sa viaceré politické strany a politické hnutia snažili z pozície opozičnej strany presadiť úplne zrušenie financovania politických strán zo štátneho rozpočtu. Avšak po zvolení týchto strán do koalície z tohto sľubu upustili. Ľudová strana – Naše Slovensko preto do Národnej rady Slovenskej republiky prichádza s kompromisným návrhom, aby sa zmenil spôsob výpočtu týchto príspevkov. Navrhujeme, aby sa výška príspevkov nepočítala v závislosti od priemernej mzdy, ale v závislosti od minimálnej mzdy, čím dôjde k radikálnemu zníženiu výdavkov zo štátneho rozpočtu. Pri zohľadnení stavu verejných financií, zdravotníctva, školstva a mnohých ďalších rezortov je nemorálne, aby zo štátneho rozpočtu sa naďalej zákonom dotovala činnosť politických strán v takom vysokom rozsahu ako doteraz. Príspevky pre politické strany po každých voľbách do Národnej rady Slovenskej republiky vzhľadom na zvyšujúcu sa priemernú mzdu rastú. Aj v roku 2020, to znamená v roku, kedy ekonomika Slovenska bola zasiahnutá opatreniami proti šíreniu koronavírusu, sme zaznamenali nárast priemernej mzdy. Len pre taký prehľad, napríklad v roku 2010, kedy sa konali voľby do Národnej rady Slovenskej republiky, sa príspevky počítali od priemernej mzdy, ktorá bola rok predchádzajúci vo výške 745 eur, v 2012 už to bolo 786 eur, v 2016 už 883 eur a v roku 2020 už to bolo 1092 eur. V roku 2010 vznikol stranám nárok v celkovej výške takmer 38 mil. eur, po voľbách v roku 2020 tento nárok predstavoval už 63 mil. eur, čo je takmer dvojnásobok. Ak by sa príspevky počítali v závislosti od minimálnej mzdy, štátny rozpočet by ušetril zhruba polovicu zdrojov daňových poplatníkov. Podrobnosti je možné vidieť v predloženej tabuľke, v priloženom grafe, ktorý prosím poslancov, aby si v dôvodovej správe pozreli. Ďalším z dôvodov na predloženie tejto novely je aj negatívny vývoj dlhu Slovenskej republiky. Podľa schváleného vládneho návrhu štátneho rozpočtu na rok 2021 sa očakáva, že celkový hotovostný dlh Slovenskej republiky prekročí 55 mld. eur. To znamená, že každý obyvateľ Slovenska tak okrem svojich súkromných dlhov bude dlhovať v prepočte ďalších viac ako 10-tisíc eur. Zodpovednosť za tento stav nesú v rozhodujúcej miere práve poslanci Národnej rady Slovenskej republiky, vláda Slovenskej republiky a ďalší vedúci ústavní činitelia, ktorí dopustili, aby dlh Slovenska vzrástol do takejto extrémnej výšky. Je zrejmé, že ani poskytovanie štátnych finančných príspevkov politickým stranám v takomto vysokom rozsahu v skutočnosti nezabránilo ovládnutiu mnohých politických strán oligarchami, ale viedlo len k zvýšeniu súm, za ktoré si oligarchovia kupujú priazeň niektorých politikov. Rovnako ako ani zvyšovanie platov sudcov neobmedzilo korupciu na súdoch, ale len zvýšilo sumy úplatkov. Ani zvýšenie, ani udržanie súčasnej úrovne štátnych príspevkov politickým stranám nezaručí odolnosť proti korupcii, pretože tá vychádza z charakteru ľudí a charakter rozhoduje. Činnosť politických strán a hnutí by mala byť financovaná len v minimálnej miere zo štátneho rozpočtu. Súčasná výška štátnych príspevkov sa však viaže na priemernú nominálnu mesačnú mzdu zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky, čo považujeme za neprimerané. Podľa predloženého návrhu zákona by sa po novom výška štátnych príspevkov viazala na minimálnu mesačnú mzdu, ktorá lepšie odzrkadľuje reálne platové pomery väčšiny bežných ľudí na Slovensku. Predložený návrh má jednoznačne pozitívny vplyv na štátny rozpočet, pretože by viedla len v rámci jedného volebného obdobia k úspore viac ako 30 mil. eur. Vážené panie poslankyne, páni poslanci, sme ochotní baviť sa aj o iných možnostiach a nástrojoch ako znížiť alebo zastabilizovať financovanie politických strán zo štátneho rozpočtu či už napríklad zmrazením týchto príspevkov, alebo iným spôsobom. A uvítam akékoľvek ďalšie otázky a pripomienky. Ďakujem pekne za pozornosť.