Kažimír, Peter, podpredseda vlády a minister financií SR (2013-06-27):
Ďakujem veľmi pekne za slovo. Ďakujem, pán poslanec, za otázku, ktorú som naozaj neočakával. (Smiech v sále.) Základným predpokladom pre udržateľný ekonomický rozvoj Slovenska a udržanie dôvery finančného trhu je pokračovanie v ozdravovaní verejných financií, myslím, že na tom je zhoda celková, a dokonca, aj keď sa to niekomu nemusí páčiť, a potvrdená dôveryhodnosť verejných financií v dnešnom stave pri vláde, ktorou zhodou okolností sme momentálne my dnes, tá dôveryhodnosť je potvrdená najnižšími, historicky najnižšími úrokovými sadzbami. To znamená, my si naozaj požičiavame momentálne najlacnejšie v celej histórii Slovenska, za čo môže, samozrejme, situácia na medzinárodných trhoch, ale aj zásadná, zásadná dôvera v kroky, ktoré rok a pol vykonávame. Prioritou je teda znížiť deficit verejných financií pod úroveň 3 % hrubého domáceho produktu v tomto roku a dosiahnuť vyňatie Slovenska z procedúry nadmerného deficitu, dokonca by som to spresnil, primárne je naozaj nie nejaká, nejaký numerologický cieľ dosiahnutia nejakého bájneho kabalistického čísla 3, ale cieľom skutočným je naozaj sa dostať z trestnej lavice, z trestnej lavice procedúry nadmerného deficitu, v ktorej sme od roku 2010, a je to záväzok aj minulej, aj tejto vlády, že sa chceme na základe výsledkov roku ’13 z tejto procedúry dostať. Čo to znamená? Znamená to, to z hľadiska výkladu inej kabaly, ktorý sa volá Pakt stability a rastu, znamená to dosiahnuť výsledok v roku 2013 blízko k 3 % – je to naozaj to, tá blízkosť je na posúdenie Európskej komisie a je to aj ich arbitrát, rozhodnutie – a postaviť kredibilný rozpočet pod 3 % v roku 2014. To je jeden, len jeden z regulatívov, ktorým sa musíme riadiť. Samozrejme, máme tu nové a nové pravidlá, na ktorých sme sa zhodli, a tiež je tu široká politická podpora a je to fiscal compakt, ktorý hovorí zase o úsilí štrukturálneho šetrenia, štrukturálnych zmien na znižovanie deficitu. Máme tu six pack, two pack, máme tu európsky semester, máme tu ústavný zákon o dlhovej, o rozpočtovej zodpovednosti, o dlhovej brzde, takže toto sú proste parametre, to sú body, v ktorých sa musíme v priestore držať. Podľa aktualizovanej prognózy daňových príjmov, ktorú prerokoval aj nezávislý výbor pre daňové prognózy veľmi nedávno, 24. júna, to znamená pred pár dňami, samotné zvýšenie sadzby dane z príjmov právnických osôb prinesie v tomto roku rozpočtu dodatočných 223 mil. eur – to je naozaj najaktuálnejšia prognóza – a v budúcom roku 235 mil. eur. Je to proste prepočítanie konsolidačného balíčka, ak to takto nazveme, z konca minulého roku na základe naozaj najaktuálnejších báz. Inými slovami, ak by sme sadzbu nezvýšili, príjmy rozpočtu podľa súčasných prognóz by boli o takmer štvrť miliardy eur nižšie. Automaticky sa ponúka otázka, ako nahradiť, samozrejme, takýto prípadný výpadok. Prípadné zníženie sadzby DPPO by tak muselo byť kompenzované nárastom výnosu iných daní, iných daní. Podľa publikácie Daňové trendy Európskej únie z roku 2013 v roku 2013 znižovali sadzbu dane z príjmu právnických osôb tri krajiny: Veľká Británia – a s účinnosťou, samozrejme, v roku 2013, Veľká Británia a Švédsko a Slovinsko. Británia znižovala sadzbu z 24 na 23, Švédsko z 26,3 na 22 a Slovinsko z 18 na 17. Myslím si, že so Slovinskom by sme sa teraz asi veľmi porovnávať nechceli, aj keď im nič zlého neprajeme, skôr nám je ľúto, v akej situácii sa nachádzajú, a držíme im palce. V roku 2013 tri krajiny zvýšili sadzby, pri Grécku to bolo najprv v roku 2010, sadzbu znížilo z 35 na 24 a v roku 2011 na 20 a v roku 2013 sa už zase výrazne zvýšilo na 26. Luxembursko zvýšilo sadzbu z 28,8 na 29,2 a my sme zvyšovali sadzbu z 19 na 23. V porovnaní s predkrízovým rokom 2008 znížilo sadzbu dane z príjmov právnických osôb 9 krajín, aj po znížení je ich priemerná sadzba na úrovni 22,9%, 23 teda zaokrúhlene, teda v porovnateľná, priam rovná tej sadzbe, ktorú máme my dnes. Priemerná sadzba dane z príjmu právnických osôb je v krajinách Európskej únie v súčasnosti na úrovni 23,2 %, teda mierne nižšia, ako bola v roku 2008, keď to bolo 24 %. Čiže tuto je veľmi možno mechanické, ale jasné porovnanie dát o tom, aké trendy tu sú, a nesúhlasím teda s výrokom, že väčšina krajín, a takisto aj nesúhlasím, aj keď chápem, že je to súčasťou vašej politickej komunikácie, že všetci ekonómovia vidia. Problémom je a vidíme to nakoniec koniec koncov, ja môžem veľmi aktuálne, ja som mal dneska od 12.00 hod. tlačovú konferenciu práve k výsledkom daňovej prognózy, kde súčasťou zhoršenia sú aj dane z príjmov právnických osôb. Len problémom je, že základom týchto problémov je vybratá daň za rok 2012, a tento trend tu ale je, ale teraz úplne vážne, pri posúdení všetkých údajov od roku 2009. Aj logicky, samozrejme, spojený s ťažkosťami, ktoré reálna ekonomika má od roku 2009, a podľa poslednej analýzy, ktorá je veľmi čerstvá na základe daňových priznaní podaných 31. marca tohto roku, kde, viete, že absolútna väčšina slovenských firiem podala daňové priznania, a tie, ktoré majú medzinárodný prvok, ich budú podávať teraz ku koncu júna, to znamená o 2-3 dni. Ale aj na základe údajov, ktoré máme na základe predbežných hlásení o daňovej povinnosti týchto firiem s medzinárodným prvkom, ale aj na základe už ohlásených zmien preddavkov, lebo aj preddavky idú smerom dolu. Teraz si to proste uvedomme, je to pravdou. Pravdou ale je a dôvodom je v prípade daňovej povinnosti rokov ’12, ’11, ’10 pri rovnej dani ustálenej a dlhodobo nízkej zhoršený výnos dane príjmov z právnických osôb z pohľadu toho, že v roku 2009 došlo k obrovskému prepadu a došlo k naakumulovaniu strát. Tieto straty sa dodnes rozpúšťajú v daňovom základe, to je aj jeden z hlavných dôvodov nižšej ako očakávanej, než očakávaného výnosu za rok ’12 pri sadzbe 19 %. Takisto je tu vyššia snaha používania odpočítateľných a pripočítateľných položiek, ktorý zase vzniká aj s druhotnou platnosťou neschopnosťou, to znamená z vytvárania si rezerv na nezaplatené faktúry a ďalšie odpočítateľné položky, to je úplne reálna situácia. Samozrejme, rok ’13 má veľkú podobnosť s rokom 2009 a s plnou vážnosťou treba povedať, že rok ’13 je druhý najhorší rok v ekonomike moderného Slovenska, druhý najhorší po roku 2009 aj z hľadiska ekonomického rastu fundamentov, fundamentov prostredia, do ktorého sme vrastení, aj z hľadiska štruktúry ekonomiky, o ktorej sme tu už stokrát hovorili, a viete, že chcem povedať, ale, ale to vnímanie aj pri stretávaní sa, samozrejme, s generálmi priemyslu je jednoznačne dané. Očakávania lepšieho vývoja po prázdninách – ja som pred pár dňami na rozlúčkovom stretnutí s Davidom Rintuolom, doterajším šéfom U. S. Steelu, hovoril napríklad o jeho videní vecí. Je to človek, ktorý je, naozaj nie je zaviazaný žiadnym spôsobom, žiadnym názorom, odchádza späť do Pittsburgu, jeho očakávanie, jeho vnímanie vývoja objednávok, vzťahov s partnermi obchodnými na Slovensku aj mimo je to, že očakávajú naozaj od septembra zlepšenie stavu v metalurgickom priemysle, ktorý je jeden z najcitlivejších. Predvčerom som bol Continentali v Púchove a tam to bolo, ten názor bol, bol identický. Ja, samozrejme, som veľmi opatrný z pohľadu očakávaní, lebo vnímanie očakávaného zlepšenia sme mali na základe tzv. ifo indexov, to znamená vnímania alebo nálady v nemeckej ekonomike z mesiacov október, november, december, január minulého a tohto roka, a viete, že tento trend sa ako taký, samozrejme, nepotvrdil. Pravdou je, že v situácii, keď je firma v strate, je úplne jedno, či má sadzbu 19, 23 alebo 33 %, lebo je to stále nula. Čo nás neteší, ale je to realita z hľadiska vnímania rokov, roku ifo indexov ’9 až ’13, a pravdou stále je, že sa nám váľajú desiatky, stovky miliónov eur v podobe daňových únikov kľúčovo v oblasti dane z pridanej hodnoty, nepriamych daní, dane z pridanej hodnoty a spotrebných daní. A ten prístup stále je, že ak sa nám podarí zlepšiť efektivitu výberu, ktorej obrat trendu môžem potvrdiť už aj dnes na základe jasných čísiel za I. polrok v objeme nižších nadmerných odpočtov na DPH, čo je jasné a dokázateľné a doručiteľné. Ak sa toto podarí zlepšiť ešte viac, tak daň z príjmov fyzických osôb môže nabrať trend naspäť zo sadzby 23 %. Skončil som.