I. Farkas, poslanec: (2009-10-30):
Minister financií v prvom polroku avizoval, že do 15. augusta predloží do vlády revidovaný návrh rozpočtu na rok 2009. On ho ale nepredložil. Následne 30. septembra vláda odsúhlasila rozpočet na budúci rok a až následne minister dal vládou odsúhlasiť revidovaný návrh štátneho rozpočtu na tento rok. Čiže postupnosti a okolnosti prijímania návrhov rozpočtov boli nadmieru zaujímavé, nezvyčajné, najmä čo sa týka poradia. Jedno je ale isté, návrh štátneho rozpočtu na rok 2010 bol vo vláde schválený zrazu a unáhlene bez dohody so sociálnymi partnermi v tripartite a bez konzultácie so združeniami samospráv. Toto sa ale, vážení, nehodí na sociálnodemokratickú vládu, veď vynechala aj odbory z rokovania o zákone zákonov. Na takýto postup nemá odvahu ani jedna sociálnodemokratická vláda členského štátu Európskej únie. Isté je ale, že vláda schválila volebný rozpočet na budúci rok, pripravila štátny rozpočet s historicky najväčším deficitom verejnej správy, a to, prosím, v čase zúriacej hospodárskej krízy. Pýtame sa, či to nie je príliš veľký hazard. Nebolo by potrebné viac krotiť požiadavky jednotlivých rezortov v jednotlivých kapitolách štátneho rozpočtu? Vláda sa nešťastne snaží ľudí a občanov presvedčiť o tom, že všeliekom na hospodársku krízu je bezhraničné plytvanie verejnými zdrojmi a utrácanie verejných financií. Ale vývoj vo verejných financiách sa tým dostáva do neznáma. Dôkazom bezbrehého populizmu a schválenia volebného štátneho rozpočtu vo vláde je skutočnosť, že k oživeniu hospodárstva môže dôjsť až v tých rokoch nasledujúcich, v roku 2011 a 2012, napriek tomu v týchto rokoch ráta vláda a ministerstvo financií s klesajúcimi výdavkami štátneho rozpočtu ako v roku, alebo v porovnaní s rokom 2010. Dovoľte, aby som upriamil vašu pozornosť na protirečenia tohto štátneho rozpočtu na budúci rok. 1. Premiér tvrdí, že štátny rozpočet na rok 2010 je rozpočtom na ochranu ľudí. Slovenská vláda sa podľa neho drží filozofie, že ľudia sú na prvom mieste. Prečo potom dávky v hmotnej núdzi a prídavky na deti budú v budúcom roku nižšie, teda poklesnú? A prečo po zarátaní inflácie poklesnú aj niektoré iné kategórie sociálnych dávok? 2. Deficit verejných financií bude v budúcom roku na úrovni 5,5 % hrubého domáceho produktu. Slovensko je na druhej strane ale nováčikom v eurozóne, členstvo získalo ani nie pred rokom. A tam najdôležitejšie Maastrichtské kritérium stability určuje maximálnu hranicu schodku verejných financií na úrovni 3 % z hrubého domáceho produktu. Prečo vláda nešetrí viac? Prečo nemieni splniť alebo priblížiť sa k najprísnejšiemu kritériu stability verejných financií sledovanému v Európskej únii? 3. Podľa premiéra sa Slovensko týmto rozpočtom nezadlžuje. Aká je holá pravda? Myslí to pán premiér vážne? Veď daňové príjmy z roka na rok klesajú, napriek tomu výdavková stránka štátneho rozpočtu z roka na rok rastie. Akože sa krajina nezadlžuje? Je to zavádzanie v priamom prenose, dôkazom toho je pred pár dňami revidovaný štátny rozpočet na rok 2009, v ktorom vláda priznala neschopnosť zvládania dopadov hospodárskej krízy a v ktorom objem záväzkov štátu na splátky istín štátneho dlhu zvýšila na tento rok na dvojnásobok. Tomu sa hovorí, že krajina sa nezadlžuje, prosím? 4. Vláda chce obrovský deficit v budúcom roku vykryť efektívnejším čerpaním zdrojov z fondov Európskej únie. Nevyznieva to smiešne? Veď čerpanie prostriedkov z fondov Európskej únie je katastrofálne. K septembru tohto roka, teda po uplynutí bezmála 40 % programového obdobia 2007 – 2013, máme vyčerpaných iba niečo cez 1 % disponibilných prostriedkov pre Slovensko v tomto programovom období, teda 1 % zo sumy 11,4 mld. eur. Pričom vláda chce v budúcom vyčerpať 3,5 mld. eur za jeden rok, za nasledujúci rok 30-násobok doteraz vyčerpanej sumy skoro za trojročné obdobie. To sú závratné, nereálne zmeny. Čím to chcú dosiahnuť? Ako kúzelník vytiahnuť zázračného zajaca z cylindra? Okrem toho čoskoro máme vrátiť 3 % zo sumy vyčerpaných prostriedkov z rozpočtu Európskej únie na programové obdobie 2004 – 2006 pre nezvládnutý proces verejného obstarávania asi vo výške 115 mil. eur, samozrejme, na úkor budúcoročného rozpočtu. Pritom dovoľte, aby som sa v krátkosti tu pozastavil. Súčasná regulujúca vláda obvinila predchádzajúcu vládu tým, že ona je vinná za to, že musíme vrátiť do rozpočtu Európskej únie takúto značnú sumu. Pozrime sa na to, vážení, aká je skutočnosť. Členstvo v Európskej únii sme nadobudli 1. mája 2004. V programovom období 2004 – 2006, teda predchádzajúca vláda zodpovedala za čerpanie celkovo 25 mesiacov, kým súčasná vláda 36 mesiacov, nakoľko platilo a platí pravidlo N+3 a čerpanie prostriedkov v programovom období 2004 – 2006 sa uskutočnilo až do júna tohto roka. Vo výbore pre financie, rozpočet a menu som sa opýtal ministra financií, aké je toto porovnanie nie z časového hľadiska, ale z hľadiska čerpania financií. Priznal sa, že predchádzajúca vláda vyčerpala 20 % finančných prostriedkov z tohto programového obdobia, ale súčasná vláda až 80 % prostriedkov. A, vážení, toto porovnanie na úrovni uhrádzania konkrétnych faktúr vykazuje ešte väčší nepomer. Vážené poslankyne, vážení poslanci, kto je teda vinným za nedodržanie pravidiel verejného obstarávania, a teda za to, že musíme vrátiť zo štátneho rozpočtu až 115 mil. eur do kasy Európskej únie? Len toľko na vyvrátenie populistických, nepravdivých obvinení bývalej vlády súčasným premiérom a súčasnou vládou. 5. V tomto roku šetrí každý. Šetria podnikatelia, výrobné, obchodné spoločnosti, viaceré z nich, žiaľ, skrachovali a krachujú alebo bojujú o prežitie, šetria samosprávy pre legislatívne úpravy vlády na úkor samospráv a napokon šetrí väčšina občanov, veď miera nezamestnanosti rýchlo rastie. Teda vláda prečo nešetrí v tomto roku a prečo ide v budúcom roku do hazardu s deficitom verejných financií, prečo nemieni šetriť ani v budúcom roku? Spomeniem len hromadné prepúšťania v papierňach Smurfit Kappa v Štúrove, Nováckych chemických závodoch, v Chemlone v Humennom, na údolí Bodrogu v Kráľovskom Chlmci. Pričom je vážna situácia v desiatkach ďalších mikroregiónov, kde zamestnávatelia hrozia hromadnými prepúšťaniami. Je smiešne, keď vláda pri takomto trende hromadných prepúšťaní ráta v budúcom roku s mierou nezamestnanosti iba 12,1 %. Každému je jasné, že aj keby boli v budúcom roku náznaky oživenia hospodárstva, tak sa to odrazí v náraste počtu nových voľných pracovných miest, teda v zlepšení zamestnanosti, s omeškaním jedného až dvoch rokov. Preto je evidentné, že rozpočet dávok na podporu v nezamestnanosti, ako aj dávok v hmotnej núdzi je veľmi, veľmi poddimenzovaný, čiže riziká nie sú len na príjmovej stránke štátneho rozpočtu, ale značné riziká vidíme aj na výdavkovej stránke štátneho rozpočtu. A tu sa opäť nachvíľu opäť zastavme, a to teraz u samospráv. Veľkými porazenými v budúcom roku z hľadiska rozpočtu verejnej správy budú samosprávy, najmä miestne samosprávy, ale pokles pocítia, samozrejme, aj regionálne samosprávy. Vláda v tomto roku legislatívnymi úpravami značne uškodila samosprávam. Vo februári zvýšením nezdaniteľnej časti príjmu fyzických osôb síce pomohla občanom, ale zároveň zobrala nie sebe, ale samosprávam citeľné percentá príjmov. A júlové opatrenie, keď primátori, starostovia dostali z ministerstva financií list o krátení príjmov na tzv. podielových daniach o vyše 16 %, tak to už bol citeľný zásah do hospodárenia väčšiny samospráv. Viem o takých obciach, vážení, ktorých starosta nielenže neberie mzdu za svoju prácu, napriek tomu, že je starostom na celý úväzok, ale zo svojich úspor dotuje prevádzku obce, aby obec mohla vykonávať najzákladnejšie funkcie samosprávy. A čo sa stane v budúcom roku? V tomto roku veľa zamestnávateľov svojim zamestnancom krátilo mzdu, a to tak v súkromnej sfére, ako aj vo verejnej správe. Veľa pracovných miest zaniklo, žiaľ, za takých pracovníkov ich bývalí zamestnávatelia už neodvádzajú dane z príjmov. Obchodníkom, živnostníkom, ako aj podnikateľom fyzickým osobám tržby za posledné roky rástli, veď sme zažívali hospodársku konjunktúru, pričom pre väčšinu z nich bol najúspešnejším rokom vlaňajší rok 2008. Vlani mali najväčší obrat, do 31. marca 2009 z toho odviedli dane z príjmu a na základe príjmov a daňového zákona tohto najúspešnejšieho roku 2008 odvádzajú teraz mesačne alebo štvrťročne daňové preddavky na rok 2009. Lenže medzičasom kvôli dopadom hospodárskej krízy, žiaľ, viacerí skrachovali, viacerí z nich stoja len tak-tak nad vodou a čakajú na lepšie časy. Viacerí z nich nebudú mať kladný daňový základ. Po 31. marci 2010 budú teda vrátky daní doteraz v nebývalom objeme a opäť to uškodí, samozrejme, samosprávam, pretože výnos daní z príjmov fyzických osôb poklesne o viac ako 12 mld. korún. 6. Napriek výraznému nárastu zadlženia krajiny rozpočet zároveň ráta s bezprecedentným znížením výdavkov na vzdelávanie a vedu. Dôjde k prepúšťaniu vedeckých pracovníkov, ako aj vysokoškolských pedagógov. Dôsledkom toho zároveň dôjde k ohrozeniu prevádzky škôl aj vedeckých inštitúcií a pri základných a stredných školách možno predpokladať aj ich zatváranie a masové prepúšťanie učiteľov a nepedagogických zamestnancov. 7. Návrh štátneho rozpočtu na rok 2010 zároveň neráta s podporou pritiahnutia nových veľkých investícií, ktoré by zabezpečili vývoj a výrobu celkovo s vyššou pridanou hodnotou, ktoré by zabezpečili sofistikovanejšiu výrobu a mohli krajinu v ťažkej situácii posunúť dopredu. Dali by sa vytvoriť tým tisíce pracovných miest, ktoré nezaniknú po niekoľkých rokoch, ale na Slovensku zostanú dlhodobo. Takéto impulzy v štátnom rozpočte márne hľadáme, skrátka nie sú. Poďme ale na niektoré konkrétne čísla: a) Návrh štátneho rozpočtu vychádza z rámcových čísiel. Hospodársky rast plus 1,9 %, nazdávame sa, že je to značne nadhodnotený, veľmi optimistický údaj. Miera nezamestnanosti 12,1 %, nazdávame sa, že táto hodnota je značne podhodnotená, opäť veľmi optimistická, vychádzajúc len z hromadných prepúšťaní, o ktorých som pred chvíľou hovoril, a zo situácie v iných regiónoch, odkiaľ máme veľmi pesimistické informácie od zamestnávateľov vlastne zásadných a veľkých. b) Rozpočet Všeobecnej pokladničnej správy. Všeobecná pokladničná správa sa zvýši a rozpočet tejto kapitoly o viac ako 86 %. Je tam dlhová služba a rozšafnosť vo volebnom roku. Podľa premiéra sa krajina nezadlžuje, pritom len v tomto roku dlhová služba narastie na dvojnásobok v porovnaní so schváleným štátnym rozpočtom alebo revidovaným vlastne v tomto roku v porovnaní so schváleným štátnym rozpočtom na rok 2009 a v budúcom roku bude rásť ďalej. Vláda v budúcom roku počíta s transferom vo výške 1,4 mld. eur, teda 42 mld. korún do Sociálnej poisťovne. Je to priznanie toho, že vláda nebola úspešná pri lanárení ľudí z druhého piliera do prvého piliera dôchodkového poistenia. V tomto roku sa sekla, veď rátala s prestupom 150-tisíc ľudí. My sme vládu včas a razantne upozorňovali, že je to viacnásobne nadsadené, iracionálne, ale rátala s tým napevno až natoľko, že v príjmovej stránke na tento rok započítala 7 mld. korún z tohto titulu. c) Daňové príjmy štátneho rozpočtu poklesnú, pričom výdavky sa zvýšia o 66 mld. korún, teda o 15 % v porovnaní s týmto rokom 2009. d) Vývoj deficitu štátneho rozpočtu. Od roku 2004 pokles deficitu z úrovne 70,3 mld. korún na 21,2 mld. v roku 2008, to bolo ešte dôsledkom hospodárskych reforiem druhej Dzurindovej vlády, v ktorej bola aj Strana maďarskej koalície, súčasná vláda z toho žila a ťažila až do konca minulého roka a teraz dochádza k výraznému nárastu deficitu z tej úrovne 21,2 mld. korún v roku vlaňajšom, v roku 2008, na 113 mld. korún v budúcom roku, v roku 2010. Teda za tri roky evidujeme nárast na 5,5-násobok. Nárast deficitu na 5,5-násobok. To je zázračným výsledkom činnosti súčasnej vlády. Toto sa nedá ospravedlniť, vážení, ani hospodárskou krízou. Toto sa nedá ospravedlniť ničím, je to fatálny hazard s verejnými financiami, a to hazard na úkor budúcnosti. Takúto sekeru budeme splácať v nasledujúcich rokoch spoločne všetci, bez výnimky. Pričom nie je vylúčené, že vo forme zvýšenia daňových sadzieb, zníženia sociálnych dávok, zmrazenia dôchodkov v budúcom volebnom období, vláda tým ide do značného rizika, najmä ak má ambíciu voľby v budúcom roku vyhrať. e) Čo sa týka jednotlivých kapitol výdavkovej strany štátneho rozpočtu, dovoľte krátky komentár. Ministerstvu obrany, Úradu vlády a ministerstvu zahraničia sa krátia výdavky o plus-mínus 20 %. Ministerstvu kultúry a ministerstvu vnútra sa krátia výdavky vo výške plus-mínus 10 %. Dokazuje to, že Úrad vlády a tieto rezorty majú doteraz vzhľadom ku skutočným potrebám veľmi veľkorysý rozpočet, mohli utrácať za kadečo, žili nad reálne pomery. Pri nich sa luxus končí, zlatým časom je preč. Ale na druhej strane máte odvahu Slovenskej akadémii vied krátiť výdavky o 13 %, tak tomu sa čudujem. Čím sa vedci previnili? – pýtame sa. Ako chcete kvalitný základný výskum na Slovensku, ktorý mal doteraz dobré meno v celej Európe, zachrániť? Žiaľ, tieto časy skončia. Myslíte si, že sa to dá zachrániť výskumom na vysokých školách? A vy máte poznatky o úspešnosti alebo úspechoch základného, aplikovaného výskumu na vysokých školách? Ja som, žiaľ, o nich nepočul. Možná chyba je u mňa, máte ale zvláštny prístup. Častokrát sa nás opozičných poslancov pýtajú, kde by sme my konkrétne šetrili, kde vidíme isté rezervy, keďže už permanentne kritizujeme vládu, že v podmienkach hospodárskej krízy nemieni viac šetriť. V žiadnom prípade nechceme siahať na platy učiteľov, lekárov, zdravotníckeho personálu ani na platy pracovníkov v pôdohospodárstve. Ale v niektorých kapitolách, v niektorých rezortoch sa výdavky zvýšia o 10 až 29 %. Ale platy v týchto rezortoch takýmto tempom neporastú. Ako príklad za všetky. Oproti rastu výdavkov v kapitole školstva o 8 % platy učiteľov narastú o 2 %. Tak to sú, vážení, rezervy na zníženie výdavkov, najmä ak zoberieme do úvahy, že tieto markantné navýšenia rozpočtu výdavkov v niektorých kapitolách sú kryté nereálnym nárastom príjmov v týchto kapitolách platbami z fondov Európskej únie, čiže z rozpočtu Európskej únie. Vieme ale všetci o tom, a už som hovoril, že je to zbožné želanie vlády, ale nezakladá sa to na reálnych očakávaniach a možnostiach. Dovoľte, aby som vyjadril počudovanie nad tromi súvislosťami: 1. Slovensko je najmladším členom eurozóny, Európska komisia zahájila konanie voči Slovensku a iným členským štátom za nedodržanie Maastrichtských kritérií. S vami to jednoducho nezamávalo, vy kľudne idete znižovať príjmovú stránku štátneho rozpočtu a chladnokrvne ponechávate výdavkovú stránku na pôvodnej úrovni. 2. Pred zavedením a počas zavádzania eura ste vždy s radosťou privítali eurokomisára pre menovú oblasť Joachima Almuniu. Osvojili ste si jeho odporúčania, rady. Teraz, keď sa vyjadril, že na Slovensku je značne ohrozená rovnováha a udržateľnosť verejných financií, rovnováhy verejných financií, hrozí nám destabilizácia, akosi vám jeho rady a upozornenia nejako unikajú, nechcete si ich vziať ku srdcu. 3. Na poslednom zasadnutí Ekofinu sa dohodlo, že na rozdiel od doterajšej fiškálnej politiky odporúčajú každému členskému štátu Európskej únie znižovať deficity verejných financií, teda prinútia členské štáty, a najmä členské štáty eurozóny, šetriť. Nevnímam odozvu tohto odkazu na Slovensku, akoby vláda nepočula a nevnímala odporúčania, odkaz Ekofinu. Na záver. Volebný rozpočet v podmienkach hospodárskej krízy pri razantnom náraste miery nezamestnanosti, chce to poriadnu dávku odvahy. Vláda plánuje obrovský rast zadlženosti krajiny, ale tieto prostriedky nepoužije na investície, ktoré by boli základom pre tvorbu pracovných miest, pre ozdravenie hospodárstva a znakom toho, že vláda pripraví alebo je schopná pripraviť krajinu na obdobie oživenia hospodárstva na obdobie budúcej hospodárskej konjunktúry. Ako keby si vláda nechcela uvedomiť, že sme sa dostali do eurozóny, že musíme plniť prísne kritériá na stabilitu domácej ekonomiky. Veľkými porazenými budú samosprávy, vláda ich nechá napospas osudu, nemá záujem riešiť ich problémy. Návrh štátneho rozpočtu na rok 2010 je typickým volebným rozpočtom s výrazným rizikom pre rovnováhu verejných financií, rizikom z hľadiska schopnosti financovania historického deficitu štátneho rozpočtu a deficitu verejných financií. Ľudia by si mali všimnúť, že dôsledky volebného rozpočtu budeme znášať všetci, nielen členovia sympatizanti vládnych strán a najmä SMER-u. Lebo na Slovensku nevídaným spôsobom sa krajina zadlžuje, že vláda pritom zavádza, klame verejnosti priamo do očí. Nedá sa to ospravedlniť hospodárskou krízou, lebo v podmienkach krízy zodpovedná vláda koná opačne, nie zadlžením krajiny na viac rokov, možno na ťarchu budúcej generácie. Schválený rozpočet je veľmi zlá správa občanom, aj keď sa to vláda snaží predať, že koná v prospech občanov, a predáva to takým spôsobom, akože rozpočet na ochranu ľudí. Za poslanecký klub Strany maďarskej koalície – Magyar Koalíció Pártja vám chcem potvrdiť, že za takýto rozpočet alebo takýto návrh štátneho rozpočtu na rok 2010 a návrh rozpočtu verejnej správy na roky 2010 – 2012 nemôžeme hlasovať, budeme proti. A tým nevyjadrujeme len politický postoj, ale hodnotíme aj odborne veľmi nekvalitný návrh. Vzhľadom k tomu, že vlani vláda a minister financií neakceptoval ani jeden pozmeňujúci návrh v pléne Národnej rady, možnože po 10 rokoch prvýkrát, je to veľmi nesmierne domotivujúce, napriek tomu dovoľte, aby som podal štyri pozmeňujúce návrhy, a nechcem tým navyšovať deficit, nechcem tým navyšovať výdavkovú stránku, ja to presne určím, akým spôsobom to podávam. Žiadam osobitné hlasovanie o každom pozmeňujúcom návrhu. Prvý pozmeňujúci návrh. V kapitole Ministerstva financií Slovenskej republiky navrhujem vyčleniť účelové finančné prostriedky pre obce a čiastočnú kompenzáciu dopadov legislatívnych zmien výpadku príjmu obcí z titulu zvýšenia nezdaniteľnej časti základu dane z príjmov fyzických osôb a zvýšenia zamestnávateľskej prémie v objeme 90 mil. eur. Odôvodnenie: Dôsledkom legislatívnych zmien (zvýšenie nezdaniteľnej časti základu dane z príjmov fyzických osôb, zvýšenie zamestnávateľskej prémie) sa znížia príjmy obcí v roku 2010 o 153,96 mil. eur. Navrhujem čiastočnú kompenzáciu časti výpadku príjmov obcí v sume 90 mil. eur. Druhý pozmeňujúci návrh. V kapitole Ministerstva pôdohospodárstva Slovenskej republiky navrhujem vyčleniť účelové finančné prostriedky vo výške 10 mil. eur na transfery pre obce na refundáciu dane z pridanej hodnoty obciam v Programe rozvoja vidieka. Odôvodnenie: Problém refundácie DPH obciam v rámci Programu rozvoja vidieka legislatívne nie je vyriešený od roku 2007, pričom Slovenská republika je jedna z mála členských krajín Európskej únie, kde DPH nie je oprávnenou položkou pre obce v rámci Programu rozvoja vidieka. Týmto návrhom sa vykompenzuje nespravodlivosť a systémová chyba vo vzťahu k obciam. Tretí pozmeňujúci návrh. V kapitole Ministerstva pôdohospodárstva Slovenskej republiky navrhujem vyčleniť účelové prostriedky v objeme 238 mil. eur na transfery pre obce a mestá, na financovanie úloh v zmysle zákona č. 66/2009 Z. z. o niektorých opatreniach pri majetkovoprávnom usporiadaní pozemkov pod stavbami. Odôvodnenie: V priebehu reformy verejnej správy štátna správa oddelimitovala do pôsobnosti miest, obcí a vyšších územných celkov budovy a stavby bez toho, aby boli pozemky pod týmito stavbami vysporiadané. Navrhujem vyčlenenie účelových prostriedkov na dodatočné vyriešenie tohto problému, na financovanie úloh v zmysle zákona č. 66/2009 Z. z. A napokon štvrtý pozmeňujúci návrh. V kapitole Ministerstva školstva Slovenskej republiky navrhujem vyčleniť účelové prostriedky v objeme 2 mil. eur na granty obciam a mestám, účelová dotácia obciam a mestám na nákupy školských autobusov. Odôvodnenie: V roku 2002 sa zriaďovateľské kompetencie v oblasti regionálneho školstva v prípade základných škôl oddelimitovali na obce a mestá. Fiškálna decentralizácia zásadným spôsobom transformovala financovanie základných škôl. Vytvorili sa originálne kompetencie obcí a prenesený výkon štátnej správy. Kapitálové výdavky patria do originálnych kompetencií obcí. Základná škola zanikla v priebehu posledných piatich rokov vo viac ako sto obciach. Žiaci z obce, v ktorej zanikla základná škola, zväčša navštevujú školu v susednej obci alebo v blízkej obci. Stredisková obec, v ktorej sa takýmto spôsobom vytvorila škola aj pre viaceré susedné obce, nemá vlastné finančné prostriedky na nákup školského autobusu alebo mikrobusu. Finančná pomoc zo štátneho rozpočtu na čiastočné vykrytie potrieb na nákup školských autobusov by mohla prispieť k vyriešeniu situácie, kedy časť žiakov dochádza za školskými povinnosťami do susednej obce, na druhej strane linky medzimestskej autobusovej dopravy ich správcovia redukujú. Ďakujem pekne za pozornosť.