Kollár, Jozef, poslanec NR SR (2014-03-28):
Ďakujem veľmi pekne. Ja len doplním konkrétne dva príklady, tých sťažností sa množí a všetky tieto doterajšie, ktoré som obdržal od podnikateľov, majú jedného spoločného menovateľa. Neviem, možno je to číra náhoda, ale všetky sa koncentrujú na Finančnú správu Košice. Ukazuje to trošku na to, ako keby tam naozaj na pozadí sa odohrávalo niečo, čo asi nemusí byť úplne presne v súlade s platnou legislatívou. Poznám odtiaľto jeden prípad, kedy bola pozdržiavaná vratka dane z pridanej hodnoty jednej spoločnosti vo výške 4 mil. eur, čo pre danú spoločnosť predstavovalo ročné mzdové náklady. Ak sa takáto kontrola, opakujem, skončí bez nálezu, tak za ten rok, kým finančná správa dôjde k uzáveru a k písaniu toho záverečného protokolu o vykonaní daňovej kontroly, či predmetný kontrolovaný subjekt porušil, alebo neporušil všetky platné ustanovenia legislatívne, tak ak sa po roku ukáže, že je tá kontrola bez nálezu, podčiarkujem, tak tá firma už dávno nebude existovať. Ak vám v oblasti hotovostných tokov, v oblasti cash-flow, niekto pozdrží 4 mil. eur, čo je, opakujem, suma v tomto konkrétnom prípade, nebudem firmu menovať, pretože platí nejaké daňové tajomstvo, tak nepôjdem do konkrétnych názvov firiem, a ja si to daňové tajomstvo ctím, ale pokiaľ je tá suma na úrovni ročných mzdových nákladov, tak je to naozaj alarmujúce. Jeden ďalší taký prípad, ktorý sa mi dostal do mojej e-mailovej korešpondencie, ťahá sa už asi nejaké tri roky a ten je ešte o jednu úroveň komplikovanejší v tom, že v princípe kontrolovaný daňový subjekt, opäť spoločnosť právnická osoba z východného Slovenska, opäť v jurisdikcii Finančnej správy Košice, sa nevie domôcť vratky dane z pridanej hodnoty vo výške 720-tisíc eur. A ten problém, ako som spomínal, o jednu úroveň vyššie je ten, že ani sa nemôže domôcť toho, na čo má ten kontrolovaný subjekt zo zákona nárok. A síce konkrétne platí ustanovenie alebo nález, odcitujem kratučký nález Ústavného súdu, ktorý opakovane hovorí, že citujem: „Základnou zásadou daňového konania je zásada zákonnosti, ktorá je v zákone konštruovaná tak, že v daňovom konaní sa postupuje v súlade so všeobecne záväznými právnymi predpismi“, a teraz príde tá pointa, „chránia sa záujmy štátu a obcí a dbá sa pri tom na zachovávanie práv a právom chránených záujmov daňových subjektov a ostatných osôb zúčastnených v daňovom konaní. Priorizovanie záujmov oprávnených príjemcov daní teda nemôže ísť na úkor rešpektovania práv a právom chránených záujmov tretích osôb, ktoré tieto dane platia“, koniec z citátu z nálezu Ústavného súdu. Čiže malo by tu platiť, v prvom rade by tu mal platiť princíp prezumpcie neviny a po druhé by tu mal platiť princíp, že aj v tom daňovom zákone, v daňovej legislatíve nemožno nikdy priorizovať záujmy príjemcu dane, v tomto prípade finančnej správy, resp. za ňou stojaceho štátu, štátneho rozpočtu, ale že by tuná tá zásada prezumpcie neviny platiť, ako som povedal, mala. Posledná poznámka. Nechcem, prirodzene, vstupovať do rozhodnutí finančnej správy. V každom prípade, pokiaľ kontrola preukáže, že daňový subjekt kontrolovaný sa dopustil porušenia niektorých ustanovení platnej legislatívy, ktoré sa vzťahujú na platenie daní, tak je to úplne v poriadku, ale naozaj sa množia prípady a pri návšteve v Košickom kraji, opakujem, to sú desiatky prípadov, ktoré sú na stole a ktoré dokonca doslova, dopísmena deštruujú a vedú spomínané právnické osoby, firmy naozaj k zániku. Vznikajú dokonca paradoxné situácie, že vám štát vyrubí daň z príjmu právnických osôb, vzniká vám nejaká daňová povinnosť. Na strane druhej, alebo záväzok, na strane druhej máte daňovú pohľadávku, pretože vám štát 11 mesiacov zadržiava vratku dane z pridanej hodnoty. Ale podľa platnej legislatívy má finančná správa rok na to, aby dospela spísaním nejakého záverečného kontrolného protokolu k záveru, a opakujem, aj v prípade, že je to bez nálezu, tak vám štát povie, sorry, tu máš naspäť 720-tisíc eur, čo na tom, že som ti ich rok držal. Opakujem, dostáva to mnohé podnikateľské subjekty doslova, dopísmena na kolená dokonca aj v tom paradoxe, že majú daňový záväzok, ktorý musíte platiť okamžite. Ak nie, no tak, myslím, daň z príjmu právnických osôb, tak finančná správa bude postupovať nekompromisne cez penalizácie, vymáhanie a proste spustí celú tu mašinériu, aby sa štát dostal k tejto svojej pohľadávke a na strane druhej platca dane – právnická osoba, podnikateľ – má daňovú pohľadávku, ako som hovoril, v podobe zadržiavaných vratiek dane z pridanej hodnoty. Čiže toto je naozaj stav, ktorý je veľmi neželaný. Zabíja mnohé, podčiarkujem, aj slušné podniky a tým pádom viacerí majitelia týchto firiem, s ktorými som sa osobne v Prešovskom a Košickom kraji stretol, hovoria, že teda neostáva im nič iné, len spoločnosť zavrieť, proste pustiť ju do konkurzu, ukončiť činnosť a v jednom prípade 20, v druhom 80, v treťom možno 150 zamestnancov sa takto prihlási na úrad práce a budú poberať dávky v nezamestnanosti. Takže opakujem, sú v tejto nekalej praktike involvované teda množstvo slušných, podčiarkujem, podnikateľov. Je naozaj najvyšší čas v tejto oblasti urobiť poriadok. Ak nebude táto novela podporená pri hlasovaní v utorok v pléne, s čím viac-menej počítam, a budeme tu opäť počúvať stanoviská z ministerstva financií, že to treba legislatívnotechnicky vylepšiť a že treba to, treba to, tak v takomto prípade ako podpredseda výboru pre financie a rozpočet navrhnem poslanecký prieskum na Finančnej správe Košice a rád sa priamo so šéfom tejto Finančnej správy pozhováram aj takto tvárou v tvár. Ďakujem veľmi pekne.