J. Jasovský, poslanec: (2003-09-17):
Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Vyhlasujem všeobecnú rozpravu o tomto bode programu za skončenú. Pán poslanec, chcete sa k rozprave vyjadriť? Nech sa páči. J. Malchárek, poslanec: Ďakujem pekne pani predsedajúca. Vážené dámy poslankyne, páni poslanci, na úvod chcem poďakovať za veľmi konštruktívnu rozpravu k tejto téme, ani som teda neočakával, že by mohla vzbudiť až takýto záujem. Ja by som predsa len si dovolil zareagovať na niektoré poznámky, ktoré tuná odzneli od pánov poslancov. Pán poslanec Kozlík, vy ste v podstate podporili tú myšlienku zvýšenia stavu bezpečnosti na našich cestách cestou, povedzme, zavedenia zimných pneumatík, ak by sa zohľadnili sociálne aspekty a, povedzme, potreby alebo stav súčasnej mestskej hromadnej dopravy. Nemôžem chcieť, aby táto diskusia nereagovala aj na argumenty, ktoré odzneli v médiách. Ja som mal len na úvod svojho príspevku v rozprave, teda resp. ako som predkladal tento návrh zákona, povedal, že práve tieto príspevky boli hrubo zjednodušené, veľmi nepravdivé a na odborne veľmi nízkej úrovni. A preto aj reakcia na problematiku zavedenia pneumatík vhodných na zimnú prevádzku v mestskej doprave je len výsledkom nečinnosti ministerstva vnútra, ktoré malo k tomuto zákonu v súlade s prijatým pozmeňujúcim návrhom, ktorý hovoril o zavedení zimných pneumatík, prijať záväznú vyhlášku, pretože mi dneska máme kategorizáciu vozidiel, ktoré rozdeľujú vozidlá do 3 kategórií a súčasne do 11 druhov. A odvolávam sa na vyhlášku č. 116/1997 Z. z. o podmienkach premávky vozidiel na pozemných komunikáciách. A tento náš zákon, teda resp. ten pozmeňujúci návrh spred leta v podstate sa dotýka len kategórií M a N, to znamená motorových vozidiel so štyrmi kolesami určených na prepravu osôb a na prepravu nákladov, ale s tým, že pri kamiónoch, mestskej hromadnej doprave a SAD-kách ide o pneumatiky, ktoré ak by mali splňovať podmienky z tohto zákona, by išlo o pneumatiky s celoročným pôsobením, s celoročným použitím, ktoré ale musia zodpovedať svojim technickým stavom, podmienkam, ktoré sú vhodné na použitie v zimných mesiacoch. Narážam tým na dodržiavanie tých parametrov, ktoré práve tieto celoročné pneumatiky špeciálne v tejto kategórii vozidiel M musia mať napr. hĺbku dezénu diagonálnych pneumatík 5 mm a radiálnych 4 mm. Vtedy by sme mohli hovoriť o zosúladení vyhlášky so zákonom. A celá tá diskusia na tému, že musia kupovať špeciálne zimné pneumatiky bola absolútne neodborná. Čiže to je v podstate odpoveď na ten diskusný príspevok pána poslanca Kozlíka. Čo sa týka pána poslanca Hanzela, v podstate tu sa nedá nič iné, len súhlasiť. Áno, vtedy voľbou tohto parlamentu sme sa rozhodli ísť cestou prevencie a zamedzenia tomu alebo teda maximálnemu zníženiu nehodovosti. Cesta druhá, ktorá je blízka, povedzme, krajinám ako Rakúsko a Nemecko a iné krajiny Európy, je to vlastne cesta následnej sankcie za to, keď tá nehoda už vznikla, samozrejme, s tým, že si treba uvedomiť, že súčasťou týchto nehôd sú aj tragické následky, aj strata životov na cestách. Pani poslankyňa Bollová sa dotkla inej problematiky, aj keď v zásade jej išlo o bezpečnosť na cestách, ale nie, aspoň som to tak pochopil, predmetnú vec prijímania tohto návrhu zákona. Pán poslanec Polka, veľmi som rád, zareagoval, ako zareagoval, pretože ho považuje za odborníka v tejto oblasti. Áno, mňa tiež prekvapilo a trošku aj zamrzelo vyhlásenie pána ministra vnútra po rokovaní vlády, keď si v podstate osvojil argumentáciu, že predsa nemôžeme zavádzať povinnosť zimných pneumatík pri vozidlách, ktorých hodnota v mnohých prípadoch je nižšia ako hodnota pneumatík. Čakal by som vyjadrenie, ktoré je, povedzme, technickejšie, odbornejšie, ale nie tohto typu, pretože si naozaj nemyslím, že by akurát vozidlá, ako tu už bolo povedané, ktoré určite nemajú šancu normálnym spôsobom prejsť cez technickú kontrolu, nejakým spôsobom boli vyňaté z fyzikálnych pravidiel, ktoré platia rovnako pre 800 – 900-kilogramové auto, ktoré stojí 10 000 korún ako pre auto, povedzme, 1-tonové, ktoré stojí 1,5 mil. Takže s tým sa dá súhlasiť a trošku ma to zamrzelo, že táto diskusia alebo táto argumentácia bola veľmi zľahčená. Pán poslanec Madej ako jeden zo spolutvorcov tohto pozmeňujúceho návrhu v podstate spomenul, s čím sa dá tiež len súhlasiť, tie dve možnosti a, samozrejme, aj nutnosť hľadať spôsob, ako to zaviesť do praxe spôsobom, ktorý by odzrkadľoval nejakú odbornú diskusiu. Podobne na to zareagoval aj pán poslanec Jasovský. Tuná si myslím, že odborná verejnosť nemá so zavedením tohto zákona najmenší problém. Nakoniec, doporučujem všetkým, ktorí majú seriózny záujem si vypočuť túto vec a nie sú znalí v tejto veci, a tým nemám na mysli pána poslanca Jasovského, lebo ho považujem za odborníka, ísť v piatok na seminár do Nitry, kde špeciálne sa bude na podnet vlastne tejto novely konať špeciálny seminár. Ja som túto problematiku konštrukcie motorových vozidiel študoval 9 rokov. Čiže ja si dovolím nebyť na tomto seminári, pretože s týmito pánmi spolupracujem aj som spolupracoval pri tvorbe toho pozmeňujúceho návrhu, ktorý sa stal dnes témou alebo v posledných mesiacoch témou takých rozhovorov, ktoré, si myslím, boli až neúctivé. Ešte snáď zareagujem na ten záver, že pán poslanec Jasovský povedal, že dúfa, že neboli žiadne rozhovory s výrobcami, ale pritom vo svojom úvode pripustil, že by vlastne rokovania s výrobcami mali byť. Hoci ako predkladatelia sme si boli vedomí, že by takáto diskusia tu mohla byť, so žiadnymi výrobcami ani domácimi výrobcami žiadny rozhovor na túto tému v poslednom viac ako roku nebol absolvovaný. Ale nemyslím, že to bolo zrovna na škodu odbornej prípravy tohto zákona, ktorý je dnes v platnosti, pretože hovorím, myslím si, že aj ich pohľad na vec by bol predsa len trošku motivovaný vlastnými obchodnými záujmami, čo by asi nebolo v tejto veci úplne najšťastnejšie. Pre tých, čo zvažujú momentálne alebo cítia z mojich úst v podstate súhlas so všetkými, ktorí hovoria, že tieto zimné pneumatiky je správne zaviesť, a zvažujú možnosť, povedzme, nevypustiť toto ustanovenie z novely zákona č. 315/1996 Z. z., chcem zdôrazniť, že bez súčinnosti s ministerstvom vnútra, ktoré doteraz od času, keď tento zákon bol prijatý, ani len nezačalo prácu na vyhláške, je naozaj toto ustanovenie v praxi neuplatniteľné a bude stále dôvodom takých nezmyselných diskusií, ktoré teda mediálne okolo tejto problematiky vznikli. Na pána Miklušičáka si dovolím zareagovať. Ak by ma počúval hneď v úvodnom slove, tak by vedel, že viem, že tu pán minister vnútra predložil návrh novely zákona č. 315/1996 Z. z., ktorý vypúšťa tento paragraf, ale súčasne viem, že ten návrh novely zákona č. 315/1996 Z. z., ktorý je z dielne vlády, nielenže v tomto paragrafe nie je tak vyargumentovaný, ako si dovolím povedať, že hovoríme v tejto odbornej diskusii, ktorá tu vzniká na pôde parlamentu, ale je aj s účinnosťou od 1. 1. 2004, a preto vlastne nerieši ten problém, ktorý tu je. Ale povedal som dve veci a nebudeme diskutovať na túto tému. A preto tie argumenty, ktoré sú súčasťou vládneho návrhu zákona absolútne nemôžem prijať. A verím tomu, že vznikne tu priestor na odbornú diskusiu v druhom čítaní, ak teda bude záujem o tento návrh zákona do druhého čítania prijatý možno aj so zmenami, ktoré umožnia vyriešiť tento problém spôsobom, ktorý nebude vyvolávať takú neodbornú a ostrú diskusiu vo verejnosti. Ďakujem. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Pán spravodajca, chcete sa vy vyjadriť k rozprave? Nie. Ďakujem. Prerušujem teda rokovanie o tomto návrhu zákona. Budeme pokračovať prvým čítaním o návrhu skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov . Návrh zákona ste dostali ako tlač 301, návrh na jeho pridelenie výborom máte v rozhodnutí č. 290. Pán poslanec Jozef Hurban za skupinu poslancov návrh zákona v snemovni uvedie. Nech sa páči, pán poslanec, máte slovo. J. Hurban, poslanec: Ďakujem, pani predsedajúca. Vážená pani predsedajúca, vážené kolegyne a kolegovia, dovoľte mi, aby som v mene skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky predniesol návrh na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov. Predkladaný návrh zákona pozostáva z dvoch základných článkov, pričom čl. I tvoria 3 základné body. Chcel by som sa trošku podrobnejšie venovať predovšetkým čl. I. K prvému bodu. Podľa § 2 ods. 1 zákona č. 369/1990 Zb. územný celok tvorí jedno katastrálne územie alebo viac katastrálnych území. Z dikcie slova celok vyplýva, že územie obce má byť súvislé a nemá narúšať územnú integritu inej obce. V nesúlade s touto právnou konštrukciou však existujú prípady, keď územie obce netvorí súvislý uzavretý celok, ale ide o oddelené územia, ktoré spolu bezprostredne nesusedia a často sú vzdialené od seba niekoľko desiatok kilometrov. Predkladaný návrh novely teda reaguje na tento stav a má snahu a ambíciu odstrániť problémy pri výkone správy zo strany štátnych regionálnych a samosprávnych orgánov a inštitúcií. K druhému bodu. Návrh zákona tiež reaguje na situácie, keď v dôsledku rozdelenia obce nedošlo k usporiadaniu území nových obcí v súlade s verejným záujmom ani v súlade s dohodami, v dôsledku čoho sa urbanistická súčasť obce nachádza na území inej obce. Z dikcie navrhovaných odsekov 5 a 6 je zrejmé, že toto nové ustanovenie má ambíciu okrem iných prípadov napr. vyriešiť dlhodobý spor medzi mestom Kežmarok a obcou Ľubica. Len niekoľko historických faktov k tomu poviem. K 1. 1. 1974 došlo k zlúčeniu obce Ľubica s mestom Kežmarok. Vláda Slovenskej republiky svojím uznesením z 21. júla 1992 schválila rozdelenie obce Kežmarok na obce Kežmarok a Ľubica a s účinnosťou od 1. 9. 1992 určila novej obci názov Ľubica. Zároveň prikázala prednostovi Okresného úradu v Poprade zabezpečiť vykonanie zmeny územia obcí vyčlenením katastrálneho územia nových obcí a zapísanie nových administratívnych hraníc do katastra nehnuteľností. Chcem pripomenúť v tejto súvislosti, že pri rozdelení obce Kežmarok bola uzatvorená dohoda o usporiadaní majetkovoprávnych vzťahov a v rámci nej okrem iných povinností bola zakotvená povinnosť uzatvoriť výmennú zmluvu na pozemky dotknutého sídliska Juh ako súčasti mesta Kežmarok, do dnešného dňa, teda takmer 12 rokov od uzatvorenia tejto dohody táto dohoda v tejto časti naplnená nebola. A v súčasnosti je taký stav, že toto sídlisko sčasti sa nachádza v katastrálnom území mesta Kežmarok a sčasti v katastrálnom území obce Ľubica. Nejestvovanie dohody zainteresovaných strán je v zmysle teraz platných právnych predpisov prekážkou na vyriešenie sporu. Chcem zdôrazniť, že mesto Kežmarok vykonávalo a doposiaľ vykonáva správu sporného územia nielen administratívne, ale aj technicky, pretože toto sídlisko celkom prirodzene urbanisticky, ale aj z hľadiska infraštruktúry splynulo s mestom. Podľa nášho názoru súčasný stav neprípustným a neprijateľným spôsobom zasahuje do práv občanov tohto sídliska, objekty obytných domov nie sú zapísané v katastri nehnuteľností. A vzhľadom na to, že ich pretína katastrálna hranica, ich nie je možné ani zapísať, pretože katastrálna hranica prechádza viacerými viacpodlažnými obytnými domami, ba dokonca aj jednotlivými bytmi a dokonca aj jednotlivými miestnosťami. Určenie bydliska obyvateľov v spornom území bez zmeny hraníc katastrálnych území nie je možné, rovnako ako nie je možné ani určiť a presne rozdeliť počet obyvateľov sídliska. Jedinou cestou, ako napraviť tento stav, ktorý sa môže týkať nielen tohto sporného prípadu, ale aj iných miest a obcí na Slovensku, je prijať návrh novely zákona o obecnom zriadení tak, ako ju predkladá skupina poslancov Národnej rady. K tretiemu bodu. Predkladaný návrh zákona sa ďalej dopĺňa o prechodné ustanovenia, predovšetkým sa ukladá dotknutým obciam vysporiadať svoje územné pomery v zákonom ustanovenej lehote tak, aby územie každej obce tvoril súvislý územný celok. Ak obce neupravia navzájom tieto právne vzťahy, priamo zo zákona sa pričlení dotknuté územie k územiu obce podľa prílohy č. 3, ktorá je súčasťou tohto návrhu novely. Chcem zdôrazniť v tejto súvislosti, že predkladaný návrh novely zákona v žiadnom prípade nezasahuje do vlastníckych vzťahov. Tieto vlastnícke vzťahy zostávajú zachované. Z dikcie navrhovaného ods. 1 § 30a je zrejmé, že táto časť novely predkladaného návrhu zákona má snahu okrem iných prípadov vyriešiť aj dlhodobý spor medzi mestom Tvrdošín a obcou Vitanová o územie známe pod názvom Oravice. Návrh skupiny poslancov, tak ako ho dostali poslanci v tlači 301, prerokovala na svojom zasadnutí 27. augusta 2003 aj vláda Slovenskej republiky, ktorá s návrhom vyslovila súhlas s tým, že odporúča v návrhu zákona vykonať určité úpravy, ktoré každý poslanec má k dispozícii. Ja v mene predkladateľov návrhu zákona chcem zdôrazniť, že predkladatelia návrhu zákona sú pripravení tieto odporúčania vlády Slovenskej republiky akceptovať. Vážená pani predsedajúca, ctené kolegyne a kolegovia, v mene skupiny poslancov Národnej rady vás chcem poprosiť o podporu predkladaného návrhu novely zákona č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov. Ďakujem pekne za pozornosť. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Ďakujem, pán poslanec. Prosím, aby ste zaujali miesto určené pre navrhovateľov. Dávam slovo spravodajcovi, ktorého určil navrhnutý gestorský výbor, výbor pre verejnú správu, pánovi poslancovi Mitríkovi. K. Mitrík, poslanec: Vážené kolegyne, kolegovia, vážená pani predsedajúca, predseda výboru pre verejnú správu ma určil za spravodajcu k návrhu skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov (tlač 301). V súlade s rokovacím poriadkom podávam v prvom čítaní spravodajskú informáciu o predmetnom návrhu zákona. Konštatujem, že uvedený návrh spĺňa z formálnoprávnej stránky všetky náležitosti v zmysle rokovacieho poriadku v znení neskorších predpisov, ako i náležitosti určené v legislatívnych pravidlách. Zo znenia je zrejmý účel navrhovanej úpravy. Všeobecná časť dôvodovej správy obsahuje potrebné informácie. Keďže poznám právny stav alebo súčasný stav v Kežmarku, teda Kežmarku a Ľubice, prikláňam sa k potrebe riešiť túto situáciu. Vychádzajúc z oprávnení, ktoré pre mňa ako spravodajcu vyplývajú podľa § 73 o rokovacom poriadku, odporúčam, aby Národná rada Slovenskej republiky sa uzniesla v zmysle § 73 ods. 3 písm. c) rokovacieho poriadku na tom, že uvedený návrh zákona prerokuje v druhom čítaní. V súlade s rozhodnutím predsedu Národnej rady a v zmysle rokovacieho poriadku navrhujem, aby tento návrh zákona prerokovali tieto výbory: ústavnoprávny výbor, výbor pre financie, rozpočet a menu, výbor pre pôdohospodárstvo a Výbor Národnej rady pre verejnú správu. Za gestorský výbor navrhujem výbor Národnej rady pre verejnú správu. Odporúčam, aby predmetný návrh zákona prerokovali výbory v lehote do 30 dní a gestorský výbor do 31 dní od jeho prerokovania v prvom čítaní na schôdzi Národnej rady Slovenskej republiky. Skončil som, pani predsedajúca. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Ďakujem, pán poslanec. Otváram všeobecnú rozpravu. Písomne sa do rozpravy k tomuto bodu programu prihlásil za poslanecký klub Hnutia za demokratické Slovensko pán poslanec Tibor Cabaj. Nech sa páči, pán poslanec.