Ľ. Jahnátek, minister hospodárstva SR: (2008-02-14):
V prvom rade pozmeňujúce návrhy pána poslanca Glendu sú v podstate takého technického, technicko-administratívneho charakteru, s týmito nemám problém a myslím si, že sú plne akceptovateľné. Čo sa týka pozmeňujúceho návrhu pána poslanca Štefanca, ja by som tu predsa len využil tento priestor, vzhľadom na to, že tento pozmeňujúci návrh navrhuje, aby na výstavbu elektroenergetického zariadenia na výrobu elektriny s celkovým inštalovaným výkonom do 50 MW nebolo potrebné osvedčenie o súlade investičného zámeru s dlhodobou koncepciou energetickej politiky, ktoré vydáva ministerstvo hospodárstva. Uvedený návrh je síce odôvodnený obnoviteľnými zdrojmi energie, ale pánom poslancom navrhovaná zmena by platila pre všetky elektroenergetické zdroje na výrobu elektriny. Čo je však dôležité, odôvodnenie vychádza z nesprávneho opisu súčasného stavu podľa platnej legislatívy. Dnes na základe platnej legislatívy je možné stavať takéto zariadenia bez osvedčenia s celkovým inštalovaným výkonom do 0,5 MW, nie do 50, ale do 0,5 MW. Toto však neplatí, ak ide o zariadenia na výrobu elektriny z obnoviteľných zdrojov energie, na ktoré je potrebné žiadať osvedčenie bez ohľadu na inštalovaný výkon, čo sa aj v praxi realizuje. Znamená to, že v odôvodnení pozmeňujúceho návrhu je tvrdený presný opak skutočného stavu. Práve predloženým návrhom sa navrhuje vypustenie povinnosti žiadať o vydanie osvedčenia pri výstavbe energetických zariadení na výrobu elektriny z obnoviteľných zdrojov energie s inštalovaným výkonom do 1 MW, čo predstavuje ďalšiu podporu výrobe z obnoviteľných zdrojov energie v súlade s cieľmi Slovenskej republiky aj Európskej únie. Z pohľadu nastavenia tohto parametra, kedy bude potrebné žiadať o osvedčenie, t. j. na výrobné zariadenia s celkovým inštalovaným výkonom 1 MW a viac, ide z pohľadu obnoviteľných zdrojov o významnú časť práve pre malé vodné elektrárne a zdroje na biomasu. Z uvedeného vyplýva, že predloženým návrhom zákona sa neznižuje hranica, kedy nie je potrebné osvedčenie, ale práve sa táto hranica zvyšuje, a to za účelom znižovania administratívneho zaťaženia pre malé zdroje na výrobu elektriny, čo je v súlade s cieľmi našej koncepcie. V prípade, ak by bol akceptovaný navrhovaný limit 50 MW, išlo by o možný neprimeraný dopad na bezpečnosť dodávky elektriny, ako aj bezpečnosť prevádzky elektrizačnej sústavy, čo sú hlavné oblasti posudzovania vo vzťahu k vydaniu osvedčenia. Výrobné zariadenia do 50 MW sú zariadeniami, ktoré majú výrazný dopad na prevádzku elektrizačnej sústavy z pohľadu pripojenia takéhoto zdroja, možnosti poskytovania podporných služieb, potreby poskytovania systémových služieb, ako aj nárokov na riadenie sústavy zo strany dispečingu a na reguláciu a veľkosť rezervných výkonov potrebných pre elektrizačnú sústavu. Preto je potrebné, aby takéto zariadenia boli posúdené z pohľadu ich vplyvov na bezpečnosť dodávok a bezpečnosť prevádzky v celej prenosovej sústave. Z týchto dôvodov si nemôžem dovoliť podporiť tento návrh. Čo sa týka vystúpenia pána poslanca Kahanca, on nenavrhoval priamo nejaké zmeny, skôr to bola otázka nejakého vysvetľovania určitých častí tohto zákona v nadväznosti na pripravovanú energetickú stratégiu. My, pán poslanec, pokiaľ si porovnáte ten text z marca 2007, keď sme hovorili o zmene regulačného zákona, tam sa nič z toho, čo bolo prijaté v tom marci, nevynecháva, práve sa dopĺňajú ďalšie časti. My sme aj vtedy hovorili, že hovoríme o malej novele a pripravujeme veľkú novelu zákona o energetike, čiže to je toto znenie a plus sa tam pridali ešte určité veci, ktoré vyplývajú z transpozície príslušnej európskej smernice. Pokiaľ si dobre prečítate ten návrh, tam sa nezoslabuje, ale práve zosilňuje sa pozícia ÚRSO aj v súvislosti s tým konečným dodávateľom, kde tá definícia „koncový dodávateľ“, „koncový odberateľ“, „malý podnik“, oni v tom ponímaní nie sú prekážkou nejakej liberalizácie, ale práve naopak, pokiaľ si to porovnáme ešte aj s pravidlami na obchodovanie plynu a elektriny na území Slovenska na najbližšie dva roky, práve tam sa posilňuje ten prvok liberalizácie s tým, že jednoducho každý nový dodávateľ musí byť vo veľmi krátkom čase pustený, resp. musí byť rozhodnuté o jeho pripustení do prenosovej alebo distribučnej siete. Čiže ten prvok liberalizácie sa ešte umocňuje, len potrebujeme k tomu aj zákonný podklad a to sú práve tie definície z tohto zákona, aby sme tú liberalizáciu ešte upevnili. Čo sa týka troch návrhov pána poslanca Lebockého, k prvým dvom pozmeňujúcim návrhom nemáme výhrady, ale, bohužiaľ, k tretiemu návrhu máme pripomienky a nemôžem podporiť tento návrh. Samozrejme, ja môžem dať celý výklad, právny, k tomuto aspektu, ale aby sme si v kocke povedali, v podstate, pokiaľ by sme prijali návrh pána poslanca Lebockého, išli by sme retroaktívne do určitých povinností a došlo by aj k porušeniu určitých zásad pri aplikovaní daňových zákonov. Totiž to odškodnenie podľa súčasne platných zákonov sa týka vlastníkov, netýka sa užívateľov. Užívatelia majú iný nárok, vlastné zvýhodnenia alebo nejakú elimináciu dopadov s tým, že sú nadzemné vedenia elektrizačnej sústavy alebo plynárenskej sústavy s tým, že toto územie alebo plocha, ktorú zaberajú tieto nadúrovňové líniové trasy, sú oslobodené alebo sa dávajú ako oprávnený základ na zníženie výpočtu dane. Čiže on už je tam zvýhodnený a vlastne tým, že keby sme nájomcovi ešte mali zaplatiť aj nejakú náhradu škody a on pritom podniká na tom území, chránenom alebo vymedzenom, a neplatí zaň daň, keby sme mu ešte my platili, my by sme ho vlastne dvojnásobne zvýhodňovali. Čiže tam to vidím ako kontraproduktívne a myslím si, že z tohto pohľadu je to aj veľmi nereálne. My sme robili taký odhad len pre SEPS-ku, čo by znamenalo vlastne ročné spoplatnenie týchto bezpečnostných území pri líniových stavbách. V SEPS-ke to znamená zhruba 11 až 12 mld. korún ročne. Samozrejme, táto suma sa dá vygenerovať, ale dá sa vygenerovať len zvýšenými poplatkami za prenos a distribúciu elektrickej energie. Čiže pokiaľ chceme ísť touto cestou, ktorá sa popritom nevyužíva nikde vo svete, ale pokiaľ by sme aplikovali takýto zákon na území Slovenskej republiky, musíme si byť vedomí toho, že by sme neúmerne zvýšili ceny pre konečných spotrebiteľov vzhľadom na to, že by sme museli koncovú cenu vlastne zaťažiť touto zbytočnou a veľmi vysokou sumou. Ďakujem pekne.