I. Mikloš, podpredseda vlády a minister financií SR: (2005-09-27):
Dodržanie tohto cieľa je nevyhnutné na dosahovanie strednodobých zámerov na konsolidáciu verejných financií, vytváranie podmienok pre vysoký a udržateľný rast ekonomiky. Súčasný makroekonomický vývoj a aktualizácia predikcie na rok 2005 neprinášajú negatívne riziká na plnenie rozpočtu, naopak, väčšina indikátorov dôležitých z hľadiska vývoja daňových príjmov a obligatórnych výdavkov sa môže v roku 2005 vyvíjať lepšie, ako sa uvažovalo pri zostavovaní rozpočtu. Silný rast ekonomiky, miezd, zamestnanosti a domáceho dopytu, v tom domácom dopyte rastie tak spotreba, ako aj investície, robia zo Slovenska najdynamickejšiu ekonomiku medzi krajinami Vyšehradskej štvorky. Lepšie oproti očakávaniam sa vyvíja aj nezamestnanosť a miera inflácie a výsledky konjunkturálnych prieskumov hovoria o optimistických domácich očakávaniach. Na druhej strane vplyvom  slabších odhadov zahraničného dopytu a väčšej akcelerácie domáceho dopytu sa mierne zhoršili predikcie vývoja zahraničného obchodu. Deficit bežného účtu však zostáva na udržateľnej úrovni a na reálny výmenný kurz budú naďalej pôsobiť apreciačné, teda zhodnocovacie tlaky. Vyšší rast makroekonomických daňových základní a nízke úrokové sadzby sú hlavnými ekonomickými faktormi, ktoré pozitívne vplývajú na deficit verejných financií v roku 2005. Na základe v súčasnosti dostupných informácií možno predpokladať, že štátny rozpočet by mohol skončiť v roku 2005 s výsledkom o 4,2 miliardy korún lepším, ako bol rozpočtovaný. Za ostatné zložky verejných financií bude na deficit verejnej správy pozitívne vplývať ešte Fond národného majetku a mimorozpočtové účty. Naopak, k zhoršeniu deficitu prispeje navyše hospodárenie Sociálnej poisťovne sumou 5,7 miliardy korún. To je dnes položka v tomto roku, ale aj v budúcom roku najproblematickejšia, kde oproti  schválenému rozpočtu vývoj je výrazne horší. Predbežný odhad deficitu verejnej správy bez vplyvu druhého piliera dôchodkovej reformy je 3,25 percenta v metodike ESA 95, t. j. o 1,3 miliardy, respektíve o približne 0,15 percenta HDP nižší oproti cieľu vlády na rok 2005. Odpustenie pohľadávok voči zahraničiu by mohlo však nepriaznivo zvýšiť deficit verejných financií o 0,80 percenta, ale to je len jednorazový účtovný vplyv. Tento priaznivý výsledok však nie je a nemal by byť podnetom na zvýšenie výdavkov. Práve naopak, v prospech ďalšieho znižovania deficitu hovorí nasledovných päť hlavných dôvodov a faktorov. Po prvé. Samotný deficit verejnej správy má prevažne štrukturálny charakter, čo je prejavom nerovnováhy, a preto každé úspory treba použiť na jeho redukciu. Po druhé. Vyššie daňové príjmy, ktoré prispeli k zníženiu deficitu, sú do veľkej miery výsledkom priaznivého makroekonomického vývoja, ktorý môže mať do istej miery cyklický charakter. Po tretie. Čistá úspora v oblasti úrokových nákladov štátneho dlhu predstavuje 5,4 miliardy korún, čo je väčšia suma ako samotné odhadované zníženiu deficitu verejnej správy, pričom úrokové sadzby sú zraniteľné a premenlivé a v budúcnosti sa môžu zvýšiť. Odporúčania Európskej rady taktiež smerujú k rýchlejšej konsolidácii verejných financií na Slovensku a existujú isté riziká aj v oblasti vývoja verejných financií, najmä zmena stavu pohľadávok a záväzkov subjektov sektora správy a vývoj ekonomického prostredia hlavne cien ropy. Z týchto dôvodov by to lepšie hospodárenie nemalo mať ako dôsledok zvýšenie výdavkov, ale úsporu na výdavkoch. Ďakujem pekne.