M. Sabolová, poslankyňa: (2010-02-09):
Skôr ako budem hovoriť konkrétne k jednému článku, a to k čl. III k banskému zákonu, chcem sa dotknúť dôvodovej správy a niektorých konštatovaní v dôvodovej správe. Vzhľadom na to, že vyhlásenie o súlade zákona s príslušnými právnymi predpismi Európskeho spoločenstva nie je celkom pravdivé, vzhľadom na to, že smernica Rady a následné smernice neboli úplne transponované, a teda mám námietku aj voči časti dôvodovej správy, kde v jednej časti hovoríte, že pri doložke zlučiteľnosti, že Európske spoločenstvo alebo Komisia Európskych spoločenstiev zaslala Slovenskej republike doplňujúce formálne oznámenie ešte v septembri 2008, keď upozornila Slovenskú republiku na potrebu dôslednej transpozície smerníc v oblasti posudzovania vplyvov na životné prostredie. To sa ale nestalo, tak ako som hovorila v skrátenom konaní, že ani v septembri minulého roku sme túto transpozíciu úplne nenaplnili, a tak 27. januára tohto roku prišlo ďalšie upozornenie, respektíve požiadavka Európskej komisie na to, aby sme smernice, ktoré vyplývajú zo zmluvy podpísané Slovenskou republikou s Európskou úniou, dodržali. A preto aj materiály, že informácia o právnych predpisoch, ktoré sú v danom návrhu, sú úplné. Ja tvrdím, že kvôli čl. III nie sú úplné a svoje výhrady voči tomu prednesiem. Chcela by som ešte upozorniť aj na doložku, ktorá hovorí o finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvoch, kde si treba uvedomiť, že návrh novely zákona môže mať v určitých prípadoch dopad na obyvateľov, podnikateľské prostredie i právnické osoby v závislosti od konkrétnych navrhovaných činností a zmien. (Ruch v sále.) Počkám trošku. Dopad, ktorý môže mať táto novela, môže spočívať aj v predĺžení časového horizontu pri príprave navrhovaných činností a ich zmien. Čiže táto novela nie je len taká, že schválime, upravíme, ale ona môže priniesť do budúcnosti aj priamy dopad. A napriek tomu, že píšete v správe, že nebude mať priamy finančný vplyv na bežných obyvateľov, môže sa stať, že v istých procesoch môže dôjsť aj k takémuto finančnému ovplyvneniu. Uplatňovanie zákona v praxi, to konštatujete vy v tejto novele, prispeje ku skvalitneniu procesu posudzovania vplyvov na životné prostredie, rozšíri zapojenie verejnosti do tohto procesu a prispeje k ochrane životného prostredia. Super. Myslím si, že toto konštatovanie je veľmi dobré, ale prečo ste ho neakceptovali skôr? A prečo ste zmenili už jestvujúcu možnosť vplyvu fyzických, právnických osôb a environmentálnych inštitúcií vstúpiť ako účastníkom konania? Prečo ste to zmenili? Návrh zákona, ďalej hovoríte, podporuje v podnikateľskom prostredí zodpovednejší prístup k príprave investičných zámerov. Prečo to konštatujete až dnes, keď už nás nato upozornila Európska komisia? Prečo sme skvalitnenie procesu posudzovania vplyvov na životné prostredie práve vplyvom týchto fyzických a právnických osôb neposunuli už skôr. Čo ma ešte zaráža v tej konkrétnej podobe návrhu zákona. Pán minister, pýtam sa, prečo účinnosť zákona nadobudne až 1. mája 2010? Načo bežíme v skrátenom konaní dnes vo februári, v skrátenom konaní bude tento týždeň schválená novela. Prečo nemôžeme zákon dať do účinnosti 1. marca, aby sme dali možnosť účastníkom konania vstúpiť už do najbližšie rozbehnutých procesov. Pýtam sa, pán minister, čo s rozbehnutými procesmi, kde ste vylúčili  účasť týchto  osôb, tejto zainteresovanej verejnosti v zmysle § 24 do rozbehnutých konaní. Prečo nemá táto novela prechodné ustanovenie? Ako to bude s týmito procesmi, ktoré sú dnes už posudzované a verejnosť bola vylúčená? Aký bude mať vplyv táto novela? Toto sú také konkrétne vecné pripomienky k predloženej novele, pretože vo všetkých článkoch ste sa snažili okrem čl. III rešpektovať túto výhradu Európskej komisie a vo všetkých novelách zákonov či o posudzovaní vplyvov na životné prostredie, či v geologickom zákone, v územnom konaní, v ochrane prírody, krajiny, atómovom zákone ste sa snažili vyjsť v ústrety § 24 až § 27 zákona o posudzovaní vplyvov. Jedine v čl. III ste tento zákon novelizovali v tých bodoch, o ktorých vôbec Komisia nehovorila a rozširujete len technológie, na ktoré bude potrebné súhlasné stanovisko obce ako účastníka konania. A teraz vzhľadom na skúsenosti, ktoré z praxe spred niekoľkých rokov, keď som bola výbore pre životné prostredie, a už tam sme vlastne narazili na problém pri otváraní alebo pri určovaní dobývacieho priestoru. Možno kolegovia, ktorí tu boli v minulosti, si pamätajú, že sme len vďaka podnetom mimovládnych organizácií a obcí zastavili otvorenie v chránenom území alebo v Slovenskom krase otvorenie nového lomu pri obci Hrhov, kde sme mohli narušiť úplne životné prostredie a len práve tým, že účastníkmi konania, ešte v tom čase vlastne bolo to dosť náročné, sa výbor zainteresoval do tejto záležitosti a podarilo sa nám zachrániť jednu časť územia, ktorá vlastne bola nadbytočná, pretože spoločnosť, ktorá chcela otvoriť dobývací priestor, mala dobývací priestor, ktorý jej ešte dnes bude  slúžiť možno na sto rokov a snažili sa vstúpiť do chráneného územia. Čiže na základe tejto skúsenosti a v spolupráci s mimovládnymi organizáciami napriek tomu, že v tomto volebnom období som sa venovala skôr zdravotníctvu, chcem sa vyjadriť aj k tomuto čl. III, pán minister, a veľmi adresne a vecne a prosím túto snemovňu o trpezlivosť, pretože bez prečítania konkrétnych pasáží, vyjadrenia odborníkov by tieto skutočnosti možno mňa ako nie typicky odborníka v životnom prostredí boli možno nejasné. V porovnaní s tým, čo je v tých ostatných článkoch, čl. III návrhu predmetného zákona nezabezpečuje účasť zainteresovanej verejnosti v konaní o určení dobývacieho priestoru. Zvýrazňujem určenie dobývacieho priestoru. Na neúčasti verejnosti sa trvalo bez ohľadu na to, že ide o mimoriadne dôležité konanie s vážnym zásahom do práv a záujmov zainteresovanej verejnosti. V prípade nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia o určení dobývacieho priestoru dochádza k zmene doterajšieho využitia územia. Tu si treba uvedomiť, že napríklad rekreačné využitie a ochrana prírody sa premení na využitie územia na banskú činnosť a k umiestneniu dobývania na území určeného dobývacieho priestoru. Z tohto určenia dobývacieho priestoru vyplývajú veľmi vážne dlhodobé dôsledky v prípade, že pri určovaní dobývacieho priestoru nebude prítomná zainteresovaná verejnosť podľa § 24 zákona o posudzovaní vplyvov. Podľa § 24 banského zákona právo na dobývanie výhradného ložiska, takzvané banské právo a na nakladanie s vydobytým nerastom vzniká banskej organizácii nadobudnutím právoplatnosti rozhodnutia o určení dobývacieho priestoru, teda nie povolením banskej činnosti vo výhradnom ložisku. Len v určení dobývacieho priestoru. Je to ako keby územné rozhodnutie. V rozhodnutí o určení dobývacieho priestoru sa uvedie aj termín začatia dobývania výhradného ložiska. Dobývací priestor je možné zrušiť až po likvidácii banských diel v odpise zásob nerastných surovín a až po trvalom zastavení banskej činnosti sa ustanovuje využitie tohto územia len na banskú činnosť. Teda bez posúdenia navrhovaného spôsobu dobývania a jeho účinkov na povrch nie je možné kvalifikovane rozhodnúť o vhodnosti a opodstatnenosti zmeny využitia územia na banskú činnosť a umiestnení ťažby v konkrétnom území a vzniku práva na dobývanie konkrétnej organizácii. Vzhľadom na uvedené závažné dôsledky tohto rozhodnutia banský zákon ukladá orgánom banskej štátnej správy, vždy sú to len inštitúcie, nie fyzické a právnické osoby dotknuté. S prihliadnutím na § 28 ods. 2 tohto právneho predpisu spoľahlivo posúdiť návrh na určenie dobývacieho priestoru okrem iného aj z hľadiska dôsledkov jeho dobývania, ako aj z hľadiska iných verejných záujmov. Rovnako podľa § 28 ods. 8 banského zákona obvodný banský úrad, opäť len úrad, posudzuje návrh aj z hľadiska, či je tento zámer v súlade s požiadavkami, ktoré ustanovujú osobitné predpisy pre ochranu chránených záujmov. Návrh na určenie dobývacieho priestoru musí obsahovať aj podklad o spôsobe dobývania a jeho účinkoch na povrch. A toto je už vlastne posudzovanie vplyvov na životné prostredie, kde by mala byť zainteresovaná verejnosť. Skutočnosť, že proces posudzovania vplyvu navrhovaného spôsobu dobývania a jeho účinkov na životné prostredie je nutné vykonať aj pred umiestnením banskej činnosti a pred súvisiacim vznikom práva na dobývanie navrhovateľa dobývacieho priestoru. Pozri veľmi jasná a konkrétna skúsenosť z územia Košíc z Jahodnej – Kulíškova  6 km od mesta Košice. Tieto stanoviská, ktoré bolo potrebné pred umiestnením banskej činnosti pred súvisiacim vznikom práva na dobývanie, rešpektoval aj Obvodný banský úrad v Košiciach, čo viedlo k prerušeniu a následne zastaveniu konania o určení dobývacieho priestoru práve v lokalite Jahodná – Kulíškova, čiže pre nepredloženie záverečného stanoviska ministerstva vydanom v procese posudzovania vplyvov umiestnenia navrhovaného dobývania rádioaktívnych nerastov. Tieto skutočnosti by mali byť známe aj spracovateľovi tejto novely zákona a čl. III predmetného návrhu zákona. Uvedené stanoviská vlastného ministerstva v prípade Jahodná by mal spracovateľ brať na zreteľ pri koncipovaní čl. III banského zákona, ktorý v predloženom znení v prípade nadobudnutia jeho účinnosti nezabezpečuje účasť zainteresovanej verejnosti v rozhodovaní o určení dobývacieho priestoru, čo je v rozpore so smernicou. Vzhľadom na mimoriadne vážne dôsledky nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia o určení dobývacieho priestoru vznik práva na dobývanie pre konkrétnu banskú organizáciu, nesporne aj zainteresovaná verejnosť má mať záujem byť účastníkom konania o určení dobývacieho priestoru a mať možnosť aj k opravným prostriedkom. Toto je veľmi vážna vec a sami vieme, a ešte následne sa dotknem tejto veci, že výbor pre životné prostredie tohto parlamentu vzhľadom naprieč politickému spektru sa zjednotil na vážnosti takéhoto určenia dobývacieho priestoru a predkladá návrh, ktorý sme vlastne posunuli do druhého čítania. Na základe uvedených skutočností o určení dobývacieho priestoru je nutné v záujme komplexnej a úplnej transpozície smernice  85/337/EHS z 27. júna v znení ďalších umožniť účastníkom konania byť zainteresovanej verejnosti, tak ako to je vo všetkých článkoch, ktoré sú predložené v tomto návrhu. Keď si len zoberiete a otvoríte zákon aj nezainteresovaní poslanci, zistíte, že vo všetkých návrhoch zákonov sa odvolávame na § 24 až § 27 zákona o posudzovaní vplyvov na životné prostredie, jedine v čl. III v banskom zákone obchádzame túto transpozíciu smernice Európskej únie. Okrem toho upozorňujeme, že nezabezpečenie účasti zainteresovanej verejnosti v čl. III predmetného zákona je vlastne v rozpore s článkom, myslím, že to je IV, kde sa hovorí o územných konaniach, pretože určenie dobývacieho priestoru je ako keby územné rozhodnutie, kde rešpektujete zainteresovanú verejnosť. A preto podľa § 27 ods. 6 aktuálneho znenia banského zákona rozhodnutie o určení a zmene dobývacieho priestoru je územným rozhodnutím o využití územia v rozsahu jeho vymedzenia na povrchu. Dovolím si upozorniť, že postup ministerstva životného prostredia v čl. III predmetného zákona, ktorý prerokovávame, je nesystémový, v porovnaní so všetkými navrhovanými zmenami v ostatných článkoch zákona nahradil nevyhnutnú účasť zainteresovanej verejnosti v konaní o určení dobývacieho priestoru takzvaným sprísnením podľa ich tvrdenia povoľovacieho konania pre posudzovanie vplyvov viazaného na súhlas všetkých fyzických a právnických osôb vrátane obcí a vyšších územných celkov. Toto sprísnenie ako reakcia na oznámenie Európskej komisie sa má podľa spracovateľa – ministerstva návrhu uplatňovať nielen pri ťažbe zlata, ako sme to doteraz mali definované v zákone, ale aj pri technológiách ťažby lúhovaním rádioaktívnych nerastov pomocou kyselín. Čiže ministerstvo sa venovalo úplne inej novelizácii v banskom zákone, ako keby chcelo obísť predmetný návrh zákona, ktorý je predložený v Národnej rade z výboru pre životné prostredie. Preto uvedený návrh, tak ako je predložený v čl. III, je neprijateľný a obávam sa a som presvedčená, že ak nedôjde k náprave, za veľmi krátky čas príde ďalšie oznámenie Európskej komisie, aby bola zabezpečená účasť odbornej verejnosti pri určovaní dobývacieho priestoru v banskom zákone a nielen stanovenie a rozšírenie nejakých iných prístupov pri povoľovaní konkrétnych technológií. Chcem ešte na záver upozorniť, že v rámci procesu hodnotenia vplyvov navrhovanej činnosti v zákone o posudzovaní vplyvov na životné prostredie sa žiadne použitie technológie nikdy nepovoľuje, len sa hodnotia jeho vplyvy na životné prostredie, čiže aj to rozšírenie v čl. III je len taká malá v úvodzovkách kamufláž. V dôsledku uvedeného je znenie čl. III nad rámec požiadavky Európskej komisie a v tomto skrátenom konaní sme toto v zákone riešiť nemali. Obávam sa, tak ako som predpovedala, ale je tu pani spravodajkyňa z výboru a kolegovia, aby garantovali, že známy návrh výboru, ktorý je posunutý do druhého čítania, ktorý výbor prijal všetkými hlasmi poslancov bez politickej príslušnosti a bol posunutý do druhého čítania, bude prerokovaný v riadnom procese a zabránime tomu, aby sme obchádzali akékoľvek, alebo aby sme znejednoznačnili výklad čl. III v tomto zákone a samotný banský zákon, ktorý je predložený cez výbor. Preto navrhujem, aby znenie čl. III, ktoré potom v druhom čítaní pozmeňujúci návrh, prípadne cez výbor sa nahradilo doplnením § 28 ods. 4 banského zákona v záujme zabezpečenia zainteresovanej verejnosti s tým, že sa tam doplnia odvolávky na zákon o posudzovaní vplyvov na životné prostredie. Na základe vyššie uvedených skutočností vzhľadom na čl. III vás pán minister chcem požiadať, aby ste vo výbore zabezpečili pozmeňujúce návrhy, ktoré doplnia vylúčenú zainteresovanú verejnosť, aby mohli pred vznikom práva na dobývanie byť účastníkmi konania pri určovaní dobývacieho priestoru, a aby sa tak eliminovala nekalá, nedobrá banská činnosť organizácií, ktoré sú vo väčšej miere, ba čo možno asi všetky viac so zahraničnou účasťou ako s účasťou Slovenskej republiky na tom, aby to bolo zveľaďovanie zdrojov ako skôr výpredaj nerastného bohatstva pre zahraničie. Z tohto dôvodu, ak nedôjde k zmene čl. III, nebudeme môcť za tento  návrh  zákona  hlasovať  napriek  tomu, že sme presvedčení, že § 24 zákona je potrebný, pretože vymedzuje účastníkov konania a môj pozmeňujúci návrh bude ešte plynúť v druhom čítaní aj k tomuto paragrafu, kde žiadam jasné vymedzenie účastníkov konania, pretože formulácia zainteresovaná verejnosť je verejnosť, ktorá má záujem, alebo môže mať záujem na postupoch environmentálneho rozhodovania. Medzi zainteresovanú verejnosť patria najmä, kto sú tí mimo toho najmä, čiže patria, ale musia byť jasne zadefinovaní, aby nedochádzalo pri procesoch len samotného posudzovania, rozhodovania, ale aj súdnych sporoch k vážnym pochybeniam, ktoré vylúčia verejnosť, ktorá bude, alebo nebude môcť byť účastníkom konania. Ja vítam, že sa vláda Slovenskej republiky a ministerstvo životného prostredia spamätalo. Bohužiaľ ma ale mrzí, že to musí byť na upozornenie inštitúcie, od ktorej by sme očakávali, že bude mať čím menší vplyv na rozhodovanie. Ale vidím, že strach a v poslednom období strach z mnohých rozhodnutí a upozornení Európskej komisie sú pre Slovensko výstražným a výhražným prstom a veľmi rýchlo konáme v skrátených konaniach, či to boli PPP projekty, či to je toto, či sú to skrátené konania, ktoré sme prerokovávali, alebo budeme prerokovávať aj o chvíľočku. Ďakujem pekne.