M. Pado, poslanec: (2007-02-09):
Ročne na našich cestách dochádza od 30 000 dopravných nehôd, a to už dávno je pánom zabudnuté, bolo to v roku 1988, až po zatiaľ najväčší počet dopravných nehôd a v roku 1996 to bolo 75 607. Za posledné 2 roky, roky 2006 a 2005, došlo k 62 033 nehodám v roku 2006 a k 59 972 dopravným nehodám v roku 2005. Na našich cestách ročne zahynulo, počnúc zase najnižším číslom, 436 v roku 1988 až po 819 ľudí v roku 1998. Za posledné 2 roky, minulý a predminulý rok, to bolo 579 v roku 2006, resp. 560 mŕtvych v roku 2005. Dámy a páni, neviem, či po týchto číslach treba ešte iným spôsobom odôvodňovať novelu zákona o premávke na pozemných komunikáciách, 579 mŕtvych z minulého roku, to nie je číslo ani najvyššie, ale ani najnižšie. Každopádne je to v porovnaní s rokom 2005 nárast o 19 usmrtených. V roku 2005 som ako štátny tajomník vo výboroch predkladal návrh novely zákona o premávke na pozemných komunikáciách, ktorý na škodu, zopakujem ešte raz, na škodu veci v tom čase nenašiel dostatočnú podporu. Bol som a aj dnes som presvedčený, že to nebolo dobré riešenie, aj keď chápem, že niektoré ustanovenia navrhovanej novely boli tvrdšie, ako bola ochota poslancov Národnej rady to prijať. V novinách Polícia, ktoré vydáva Odborový zväz polície, z jesene minulého roku sa píše, že Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky v roku 2007 pripraví rozsiahlu novelu zákona č. 315/1996 Z. z. o premávke na pozemných komunikáciách tak, aby nový zákon mohol platiť v roku 2008. Dámy a páni, čísla, ktoré som uvádzal pred chvíľou, a citácie z novín Polícia sú jedny zo základných dôvodov, prečo som sa rozhodol pripraviť takúto krátku novelu zákona. Nebolo a ani nie je mojou ambíciou pripraviť rozsiahlu a komplexnú novelu, ktorá by postihovala  všetky druhy otázok a zmien, ktoré sa v priebehu používania zákona o premávke na pozemných komunikáciách od poslednej novely ukázali ako veci, ktoré je potrebné riešiť. Táto novela, ktorú predkladám, nie je novelou o politických bodoch pre politickú stranu alebo poslancov Národnej rady. Je to novela, ktorá sa snaží vyriešiť dva problémy, prvý o svietení, druhý o minimálnej konštrukčnej rýchlosti motorových vozidiel pohybujúcich sa na diaľnici. Preto ma trošku prekvapilo zamietavé stanovisko ministerstva vnútra a rovnako tak následne aj vlády Slovenskej republiky. Argumenty, ktoré uvádzajú v prvom aj v druhom prípade, sú naozaj nedostatočné. Nemajte mi za zlé, ak je argumentom to, že zákon bol novelizovaný  24-krát a mal by byť novelizovaný 25. krát, pričom samotná novela nijakým spôsobom  nezneisťuje účastníkov cestnej premávky a ani nijakým zvlášť výrazným a krutým spôsobom nezasahuje do ich činnosti, nie je, pokiaľ ide o životy ľudí, to argument dostatočne vážny. Takže toto je dôvod, ktorý je absolútne nenáležitý a, myslím si, v tomto prípade aj nemiestny. Nedostatok, ktorý je vytýkaný ohľadom neriešenia problému električiek, považujem za problém, ktorý je možné vyriešiť v priebehu jednej minúty. A na výbore pre obranu a bezpečnosť to aj kolega Liška navrhol. A členovia výboru veľmi dobre vedia, že je to naozaj úplne banálna záležitosť. Okrem toho, ak by som chcel trošku nadľahčiť situáciu, poviem, že problematika svietenia električky je síce vážna, pretože je to účastník premávky na pozemných komunikáciách, je naozaj vážna, pretože stávajú sa časté dopravné nehody, ale nemyslím si, že to naozaj najviac trápi obyvateľov či v Kotešovej alebo Hornej Marikovej, alebo vo Veľkých Ozorovciach.  Ale naozaj tým nechcem zľahčovať problematiku svietenia električiek. Dámy a páni, toto sú vyslovene pseudoargumenty na zakrytie skutočných dôvodov, prečo nie je súhlas ani dotknutého ministerstva, ani vlády s touto novelou zákona. Je to fakticky len mimikry, teda kamufláž naozaj reálnych dôvodov. Dôvodom je jednoznačne neochota podporiť návrh novely zákona z dielne opozičného poslanca. A podporuje ma v tomto tvrdenie aj to, že v prvom čítaní prešiel tento návrh zákona počtom hlasov, ktorý prekvapil nielen mňa, ale asi všetkých poslancov, ktorí v tom čase v sále boli. A ja do istej miery aj chápem tie dôvody, pretože politické šachy často nemajú logiku. A nenamietam proti tomu, len treba sa k tomu naozaj otvorene priznať, priznať sa k tomu, že veci, keď ide o životy občanov a materiálne hodnoty nielen občanov, ale celej spoločnosti, nemajú prednosť pred politickými záujmami a že sa nedokážeme vyrovnať s takou jednoduchou vecou, ako je koalično-opozičné súperenie a stranícka rivalita. Stále počúvame, že v prípade dôležitých otázok pre občana, pre spoločnosť by sa koalícia a opozícia mali spojiť. Áno, ja s tým súhlasím, ale nemalo by to byť tak, že opozícia podporí koaličné návrhy, ak ich považuje za rozumné a správne, ale opačne, ak by išlo o čokoľvek, tak opozícia koaličné návrhy už nepodporí. Dámy a páni, súčasná situácia na našich cestách, v našej doprave na komunikáciách je veľmi riziková práve v čase, keď nie je zavedené povinné svietenie celodenné. Na cestách sa totiž pohybujú motorové vozidlá, ktoré sú, a motorové vozidlá, ktoré nie sú osvetlené. Neosvetlené vozidlo v rade svietiacich áut, ak ešte nie je výraznej farby, je prakticky neviditeľné, možno nie celý deň, možno nie každému, ale riziko dopravnej nehody neosvetleného vozidla v rade osvetlených vozidiel je ďaleko vyššie ako v prípade, keď sú všetky vozidlá osvetlené. Aby som nehovoril len tak vo všeobecnosti, poviem aj pár čísiel. Novela zákona č. 73/2002 Z. z. z 30. 1. 2002 prvýkrát hovorí o celodennom svietení od 15. októbra do 15. marca. Takže prvýkrát sa celý deň svietilo v zimnom období v roku 2002. Teraz k vývoju dopravnej nehodovosti práve od roku 2001 až po rok 2005. Počet dopravných nehôd v roku 2001 bol 57 242, v roku 2002 bol 57 046, v roku 2003 bol okolo 60 000, v roku 2004 bol okolo 61 000, následne bol okolo 59 000. Počet usmrtených v roku 2001 bol 614, v roku 2002 bol 610, predtým bol nárast počtu usmrtených. Ťažko zranených v roku 2001 bolo 2 366, v roku 2002 bolo 2 211, v roku 2003 bolo 2 162. Netvrdím, že vďaka zavedeniu povinného celodenného svietenia v zimnom období došlo v priebehu teda štatisticky počas celého roka k výraznému zníženiu počtu dopravných nehôd, ale efekt  je viditeľný, hlavne čo sa týka počtu ťažko zranených a v prvom prípade aj počtu usmrtených. Dámy a páni, Rada vlády pre bezpečnosť cestnej premávky na svojom 6. rokovaní 7. novembra minulého roku sa v 8. bode rokovania zaoberala materiálom Celodenné svietenie v podmienkach  Slovenskej republiky. Teraz si dovolím citovať zo zápisu z rokovania rady, kde zastupujúci generálny riaditeľ Sekcie dopravnej politiky Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky a člen rady uviedol materiál Celodenné svietenie  v podmienkach Slovenskej republiky. Materiál bol predložený za účelom využitia  zahraničných skúseností pri úprave národnej legislatívy. Z neho vyplýva, že zavedenie celodenného svietenia motorových vozidiel v cestnej premávke je aktívnym prvkom bezpečnosti cestnej premávky, štúdia Európskej komisie charakterizuje možnosť implementácie, význam, ako aj odhad dopadov na životné prostredie a na účastníkov cestnej  premávky, materiál sa zaoberá aj spoločenskými, legislatívnymi a technickými nákladmi i celkovým prínosom, celodenné svietenie môže zachrániť v európskom merítku 1 200 až 2 000 životov ročne, vzhľadom na všetky súvisiace aspekty sa navrhuje zavedenie povinného  svietenia počas celého dňa pre všetky kategórie vozidiel, zavedenie tejto povinností si vyžaduje legislatívne zmeny. V rámci diskusie bolo prijaté, že Prezídium Policajného zboru pripravuje novelu zákona č. 315/1996 Z. z. o premávke na pozemných komunikáciách, ktorá zohľadní viaceré európske odporúčania, prezident Policajného zboru bude radu informovať o časovom harmonograme a o novom znení zákona. Dámy a páni, teraz mi dovoľte, aby som rovnako tak citoval z oficiálnej stránky Ministerstva  dopravy Českej republiky, zo zdôvodnenia sprísnenia pravidiel premávky na pozemných komunikáciách na základe novely zákona o premávke na pozemných komunikáciách. Prečo sa sprísnili pravidlá? Podľa Ministerstva dopravy Českej republiky je cieľom nového zákona odradiť bezohľadných vodičov od nezodpovedného správania sa a tým pádom chrániť slušných vodičov. To je k tomu bodovému systému. Výskumy tiež ukazujú, že celodenné svietenie prispieva k zníženiu nehodovosti o celých 13 %. Navyše, Európska komisia v súčasnosti pripravuje smernice, podľa ktorých by sa celodenné svietenie aj za nezníženej viditeľnosti zaviedlo vo všetkých krajinách Únie. Svietenie počas dňa je povinné v 14 európskych krajinách, od júla 2006 je medzi nimi aj Česká republika. Ďalej citujem z materiálu Centra dopravného výskumu Brno, ktoré hovorí o celodennom svietení. Aj keď ešte stále veľa vodičov nechce  prijať myšlienku celodenného svietenia, jazdenie so zapnutými svetlami počas dňa prináša jasné zvýšenie viditeľnosti. Celodenné svietenie, DRL (Daytime Running Lights), vyžaduje zákony už vo viacerých európskych krajinách a v niektorých ďalších počas zimných mesiacov, resp. za zníženej viditeľnosti na niektorých úsekoch či v tuneloch. Celodenné svietenie pomáha prevencii nehôd, hlavne na križovatkách a cestných uzloch. Svietenie môže byť otázkou života a smrti hlavne pre motocyklistov, pretože ak sa otáčajú alebo predbiehajú, uvidia vozidlá so zapnutými svetlami oveľa skôr ako tie, ktoré nemajú zapnuté svetlá. Nezanedbateľný je aj fakt, že najpreferovanejšou farbou pri výbere automobilu je šedá alebo tmavé odtiene, ktoré sa ľahšie prehliadnu aj v horúcom lete. Analýzy dokazujú, že keby všetky automobily v celej Európe svietili počas jazdy celý deň, predišlo by sa takmer 2 mil. nehôd,  5 500 ľudí by ostalo nažive a vyše 155 000 ľudí by sa vyhlo zraneniu. Svetová zdravotnícka organizácia uvádza, že celodenné svietenie počas dňa prináša zníženie počtu dopravných nehôd o 13 % a celkové zníženie počtu obetí dopravných nehôd o 20 %.  Zavedenie tohto opatrenia v Maďarsku prinieslo zníženie počtu čelných stretov vozidiel o 13 % ročne. Renomovaný holandský výskumný ústav SWOV uskutočnil výskum dopadu celodenného svietenia počas dňa za nezníženej viditeľnosti v 21 štátoch. A jeho výsledky sú prekvapujúco pozitívne. Uvediem niekoľko základných faktov z tejto správy.  Pri jasnom svetle na otvorenej komunikácii, ktorá nie je v tieni, nie je viditeľných 8 % vozidiel, pokiaľ nepoužívajú svetlá. Na zatienených komunikáciách alebo v prípade, že  vozidlo je v pozadí tmavého objektu, sa neviditeľnosť vozidla mnohonásobne zvyšuje. Prehliadnutie iného vozidla je účastné na 50 % všetkých nehôd a na 80 % nehôd na križovatke. Svietenie počas dňa zvyšuje nielen viditeľnosť vozidiel, ale i periférne vnímanie vozidiel, ktoré prevádzajú konfliktné manévre. Pri vozidlách, ktoré svietia počas dňa za nezníženej viditeľnosti, je možné bezpečnejšie odhadnúť ich vzdialenosť. Dovoľte, aby som ešte uviedol pár údajov o efektívnosti celodenného svietenia. Takmer všetky uvedené štúdie vyjadrujú zníženie počtu hromadných dopravných nehôd zavedením celodenného svietenia. Dôkazy účinkov DRL na dopravnú nehodovosť pochádzajú zo štúdií vypracovaných v Škandinávii, Kanade a Spojených štátoch. Skúmanie účinkov zákona o DRL v Nórsku medzi rokmi 1980 až 1990 odhalilo 10-percentný pokles hromadných dopravných nehôd počas dňa. Dánska štúdia zaznamenala 7-percentné zníženie dopravných nehôd počas prvých 15 mesiacov od tohto povinného dodržiavania celodenného svietenia , ktoré súvisia s DRL, a 37-percentný pokles v počte dopravných  nehôd spôsobených pri odbočovaní vľavo. V inej štúdii, ktorá pokrývala 2 roky a 9 mesiacov dánskeho zákona, sa zistilo 6-percentné zníženie dopravných nehôd počas prvých 15 mesiacov od tohto povinného dodržiavania a 34-percentný pokles v počte dopravných nehôd spôsobených pri odbočovaní vľavo. Kanadská štúdia z roku 1994 porovnávajúca modely vozidiel s DRL z roku 1990 s vozidlami z roku 1989 bez DRL zistila 11-percentné zníženie počtu hromadných dopravných nehôd. Štúdia zo Spojených štátov v roku 1985 zistila pri osobných vozidlách, ktoré boli modifikované na DRL, 7-percentné zníženie hromadných zrážok počas dňa, než to bolo pri vozidlách bez DRL. Dámy a páni, teraz si dovolím odcitovať stanovisko Medzinárodnej automobilovej federácie  FIA k rozšíreniu celodenného svietenia. S ohľadom na 42 000 účastníkov cestnej premávky, ktorí každoročne zomrú na európskych cestách, je hlavným cieľom Európskej únie znížiť tento počet na  polovicu t. j. 21 000. FIA sa v tomto ohľade domnieva, že dôležitým medzníkom na ceste k redukcii usmrtených na cestách by mohlo byť rozšírenie celodenného svietenia. Opätovne sú tu citované výsledky štúdií. Dávnejšie štúdie vypracované firmou BASF z Nemeckej spolkovej republiky predpokladali zníženie nehodovosti o 3 %, zatiaľ čo v holandskej TNO to bolo o 5 % až 15 %. Finančná analýza vyplývajúca z týchto štúdií uvádza celkovú úsporu cirka 16 mld. eur. Úspory vzťahujúce sa na znižovanie nehodovosti, teda nielen čo sa týka nákladov alebo hmotných škôd, ale aj nákladov na liečenie, sú vyčíslené v čiastke 49 mld. eur. Sú neporovnateľné so zvyšujúcimi sa emisiami, kde sa uvádza čiastka 10 mld. eur, vyššou cenou svetelného systému v prípade zmien vo vozidlách, kde je to 7 mld. eur, väčšou spotrebou pohonných hmôt, kde je to 7 mld. eur, a vyššou spotrebou žiaroviek, kde je to 9 mld. eur. Dámy a páni, ešte pár ďalších dôvodov na zavedenie celodenného svietenia. Ako som už povedal, sú to rýchlejšie vnímanie v bočnom zornom poli, periférne videnie hlavne protiidúcich áut a pri odbočovaní, lepšia schopnosť vnímania za zníženej viditeľnosti proti nízko stojacemu slnku alebo v oslňujúcom slnečnom svetle, včasnejšia rozoznateľnosť pri striedaní svetla a tieňa, lepšia viditeľnosť v jednotvárnej krajine, dochádza k zvýšeniu kontrastu, presnejší odhad vzdialenosti, jasné rozoznanie pohybu dopravných prostriedkov. Ďalej je to situácia, keď dôjde k dopravnej nehode v takýchto prípadoch a akékoľvek presné definovanie zníženej viditeľnosti je objektívne úplne nemožné, pretože vždy ide o subjektívny pocit. Mohol by som uviesť príklad z dopravnej nehody v roku 1995, ktorej som bol aj sám účastný, kde Meteorologický ústav charakterizoval situáciu počas dňa ako občianske šero, teda čas, keď je možné ešte vidieť, ale nie je možné voľným okom bez prispenia iného svetla čítať dennú tlač. Dámy a páni, argument, ktorý hovorí o veľkom zvýšení spotreby, je absolútne nedokázateľný alebo, opačne povedané, je úplne scestný, je možné priemerne dokladovať zvýšenie spotreby o 0,1 l na 100 km, 1 litra na 1 000 kilometrov. Pre zvýšenie bezpečnosti dopravnej situácie a nás všetkých, ktorí sa pohybujeme, je to veľmi dobrá investícia. Posledných pár argumentov. Jazdiť s rozsvietenými svetlami počas dňa znamená zvýšenie bezpečnosti. Príčinou 50 % všetkých nehôd a hlavne 80 % všetkých zrážok na križovatkách, ku ktorým dochádza, je to, že jedno vozidlo svieti a druhé nesvieti. Dámy a páni, na záver mi dovoľte povedať, ak sa potvrdí ktorékoľvek z čísiel, ktoré som tu citoval, nech sú to 3 %, nech je to 5 %, nech je to 15 %, nech je to 1 % zníženia počtu dopravných nehôd a usmrtení vďaka zavedeniu celodenného svietenia,  tak je to minimálne 5 ľudských životov na našich cestách, ktoré takýmto spôsobom môžeme zachrániť. Ja sa vás chcem opýtať, či to nestojí za to, či to nestojí za to aj preto, že táto vláda má v legislatívnom pláne v decembri tohto roku prerokovávať novelizáciu zákona, ktorá by vstúpila do platnosti niekedy v polovičke budúceho roka. Pýtam sa, či to nestojí za to, urobiť ďalšiu novelizáciu zákona, aby sme tie ľudské životy zachránili. Ďakujem vám pekne. (Potlesk).