M. Jureňa, poslanec: (2008-11-27):
Ja by som v mene poslaneckého klubu Ľudovej strany – HZDS v prvom rade chcel vyjadriť naše stanovisko, že rozpočet podporíme. A ako jeden zo základných dôvodov uvádzam, že je v súlade s Programovým vyhlásením vlády Slovenskej republiky, na ktorom Ľudová strana – HZDS má výrazný podiel. Rozpočet získava aj prívlastok sociálny. A ak sa pozrieme na jednotlivé kapitoly podľa jednotlivých rezortov, tak dochádza k navýšeniu a vidíme najmä  u ktorých, najmä môžem spomenúť ministerstvo práce, sociálnych vecí, ale i pred chvíľou diskutované školstvo, zdravotníctvo. Ale ak sa pozrieme i doprava, a tu by som chcel vysloviť jednu základnú myšlienku a charakteristiku tohto rozpočtu, a to je, že tento rozpočet začína napĺňať a začína byť súčinný s programami Európskej únie. A ak sa pozrieme na jednotlivé navŕšenia kapitol, tak myslím si, že tu je to najlepšie vidieť a nedá sa to jednoznačne medziročne porovnávať, pretože jednotlivé kapitoly sa zabezpečujú najmä z tohto dôvodu. Ak sa pozrieme na celkové číslo, ktoré by malo byť transferované v budúcom roku, je to niekde okolo 1,9 mld. eur, v prepočte niekde okolo 57 mld. Sk, a ak sa pozrieme, že do roku 2013 zo štrukturálnych fondov by malo byť transferovaných niekde aj okolo 400 mld. Sk, tak si myslím, že ani toto číslo, ktoré je v tomto štátnom rozpočte, je v súlade s tým, čo nás ešte v najbližších rokoch čaká a sa mi zdá, ako keby nebolo úplne dostačujúce. Ale myslím si, že toto je taká základná charakteristika, že je veľmi dôležité, aby rezorty tak, ako majú naplánované prostriedky zo štátneho rozpočtu o spoluúčasti a naplánované prostriedky o čerpaní z Bruselu, aby dôsledne tieto peniaze boli vyčerpané. A myslím si, bolo by určite ku spokojnosti nás všetkých, ak by tieto peniaze boli ešte navýšené, pretože tu je základná príležitosť. A pokiaľ niekto chce prezentovať verejnosti, že tento rozpočet je málo rozvojový, tak si myslím, že najmä z tohto dôvodu je tento rozpočet veľmi rozvojový a bude predstavovať veľmi veľa impulzov najmä v tých kapitolách, ako sú v rozpočte uvedené. Určite, rozpočet, a to chcem zdôrazniť, že vláda Slovenskej republiky, vláda Roberta Fica sa stále takto chová, a je to dôraz na mokroekonomickú disciplínu. A darmo budete hovoriť, že schodok, resp. dokonca tu padali slová o vyrovnanom rozpočte, ale Slovensko, ak sa pozrieme najmä na okolité štáty, napríklad na susedné Maďarsko, ktoré potrebovalo 20 miliárd dolárov na to, aby vôbec v úvodzovkách „prežilo“, tak Slovensko patrí z tohto pohľadu ku krajinám, kde je výrazná makroekonomická disciplína. A toto chcem i pri tomto  rozpočte výrazne oceniť. A myslím si, že z tohto pohľadu sa vláda Roberta Fica správa veľmi zodpovedne. A treba to z tohto pohľadu i takto vnímať. V krátkosti by som sa zastavil pri rezorte pôdohospodárstva. A tu chcem povedať len jeden taký malý základný postreh, že rezort pôdohospodárstva má sumu niekde okolo 29 miliárd, teda viac ako 29 miliárd slovenských korún, ale chcem tu pripomenúť, že z týchto 29 miliárd niekde okolo 16 miliárd je transfer z prostriedkov Európskej únie. Takže, ak sa v skutočnosti pozrieme na určitom podiele, koľko z vlastných zdrojov zo štátneho rozpočtu ide v prospech tohto rezortu, tak sme niekde na úrovni 3 %. A chcem len upozorniť na to, že toto percento, ak by sme to porovnali s rozpočtami ešte možno z čias Vladimíra Mečiara, toto percento, tento podiel poklesol. Ja len chcem týmto pripomenúť to, že tento rezort práve z pohľadu čerpania finančných zdrojov z Európskej únie, si myslím, že patrí ku vzorovým rezortom a myslím si, že najdôslednejšie a najtransparentnejšie čerpá, resp. transferuje prostriedky v prospech podnikateľských subjektov v Slovenskej republike. Pochopiteľne, je tu jedna otázka v súvislosti s rezortom ministerstva pôdohospodárstva, ktorá tu tiež už zaznela v rozprave a ja by som zaujal k nej asi také stanovisko, chcem teda hovoriť o dani z pridanej hodnoty vo vzťahu k obciam, ktoré podľa pólov rastu boli rozdelené na rastové a v úvodzovkách „nerastové“. A tie nerastové, ktorých je niekde okolo 1 800 obcí, patria do Programu rozvoja vidieka. Je to v prepočte asi 900 000 občanov Slovenskej republiky v týchto obciach. A tu chcem pripomenúť, že už budeme z politického pohľadu akceptovať to, čo je naplánované a to, čo je navrhnuté, ale chcem zároveň požiadať rezort ministerstva financií, aby pre roky 2010 a 2011 pristúpil k systémovému riešeniu tejto položky, pretože momentálne táto suma peňazí, ktorá bude potrebná pre obce na dorovnanie, Ľudová strana –   HZDS pristupuje k tomu týmto spôsobom, že odporučí ministrovi pôdohospodárstva, aby túto sumu peňazí v prospech obcí dorovnal z navýšenej sumy štátnej pomoci, ktorá bola navýšená aj niekde okolo 800 miliónov slovenských korún. Pochopiteľne, táto suma sa môže kvantifikovať, ale presné číslo bude veľmi závisieť od postupu a čerpania a, pochopiteľne, i od technického usmernenia obcí, ako budú túto sumu môcť čerpať. Takže, tu by som chcel dať do pozornosti, aby pre roky 2010 a 2011 bola táto položka systémovo zaradená a to i najmä z toho dôvodu, nakoniec musím pripomenúť, že pán premiér verejne deklaroval, že vláda Slovenskej republiky k obciam, ktoré boli podľa pólov rastu zaradené do Programu rozvoja vidieka, bude ústretová, takže ja môžem dokladovať, že bude ústretová, ale bol by som osobne rád, keby sme systémovo túto vec v ďalších rozpočtoch v budúcich rokoch doriešili. V závere chcem povedať len jednu takú základnú myšlienku, že sme súčasťou globálnej finančnej krízy. A pochopiteľne, v dôsledku globálnej finančnej krízy sa prejavia niektoré hospodárske momenty a možno v tom negatívnom dôsledku i v rámci Slovenskej republiky. Určite sa to bude týkať, i keď v rámci kapitoly ministerstva práce, sociálnych vecí je 4,3 mld. určených na podporu zamestnanosti, ale určite sa to bude týkať Slovenskej republiky, pretože prvé signály tu sú. A dá sa možno dokonca očakávať, že i určitý počet občanov Slovenskej republiky, ktorí pracujú v zahraničí – a toto číslo sa odhaduje niekde na 80 až 100 000 občanov –, sa vráti do Slovenskej republiky. Čiže, toto je určitá výzva a myslím si, že treba s týmto v rámci tohto pohybu, tohto globálneho pohybu rátať. Ľudovo sa hovorilo, aj u nás sa to akosi dostávalo do povedomia, že žiť na dlh sa oplatí. Ale ako sa ukázalo, v Spojených štátoch amerických sa možno cca 50 rokov žilo na dlh a tento dlh, ktorý možno aj vytváral pozitívne ekonomické stimuly z pohľadu spotreby a následne z pohľadu výroby, tento dlh, ktorý narástol do neuveriteľných astronomických súm, ktoré sa rátajú v triliónoch dolárov, sa ukazuje, že spľasol, táto bublina spľasla. A ja si myslím, že my Slováci a občania Slovenskej republiky máme zakorenené v nás byť sporiví, byť hospodárni a ja si myslím, že v tomto duchu by sa všetci tí, ktorí štátny rozpočet, ktorý Národná rada odsúhlasí, budú užívať, aby sa v tomto duchu správali a aby sa v tomto duchu chovali, pretože týmto spoločne po prvé zabránime, môžeme zabrániť korupcii a môžeme podporiť dobré, efektívne využitie rozpočtu Slovenskej republiky na rok 2009. Ďakujem za pozornosť.