Gaborčáková, Soňa, poslankyňa NR SR (2019-09-17):
Kolegyne, kolegovia, páni predkladatelia, ja som v podstate v prvom čítaní už povedala svoje výhrady k tomuto návrhu zákona, ale nedá mi teda nepovedať pár pripomienok aj v druhom čítaní. Ministerstvo práce vo svojom stanovisku k prerokovanému návrhu zákona uvádza: „V nadväznosti na tieto úpravy reflektujúc čoraz väčšiu diferencovanosť dôchodkového veku jednotlivých skupín poistencov ministerstvo odporúča upustiť od každoročného určovania dôchodkového veku v závislosti od rastu strednej dĺžky života zisteného Štatistickým úradom Slovenskej republiky, tzv. dôchodkový automat, nakoľko takto určený dôchodkový vek by sa ustanovoval iba pre zúženú skupinu poistencov, muži a bezdetné ženy počas krátkeho Ústavou Slovenskej republiky limitovaného obdobia.“ Čiže od roku 2024 do roku 2029. Aj Úrad vlády vo svojich pripomienkach návrhu vypustil zo znenia zákona 461/2003 zavedenie dôchodkového automatu a bolo to schválené, ktoré bolo schválené v Národnej rade v roku 2012 s účinnosťou od roku 2017. A nemusíme sa azda nejako veľmi zamýšľať, že ministrom práce bol súčasný minister. Za sedem rokov takáto pirueta o 180 stupňov? Tak ako povedal pán Mihál. Jednoducho automat bol zavedený počas vlády SMER-u. Čiže teraz sa tu handrkovať, že kto je na vine, že je to Mihál alebo Radičová, alebo Kaník, jednoducho vy ste vedeli, že ste zaviedli dôchodkový automat. A keď ste prijímali ústavný zákon, vedeli ste, že časť ľudí teda nebude mať garantovaný odchod do dôchodku o polroka skôr. To znamená, že ohlásili ste niečo, čo ste dopredu vedeli, že to nedokážete naplniť. Takže ak takto máme robiť poctivú politiku voči občanom, tak nie je to správne a na druhej strane mne sa to nezdá ani ľudské. Lebo ľudia to, samozrejme, očakávajú. Preto tie ročníky ´58 až ´60 a keď počuli, že teda tie ženy budú odchádzať pol roka dopredu, tak sa hlásia k tomu. No tak sme to počuli, tak jednoducho chceme, keď je to raz v ústave, aby teda aj my sme mohli ísť o pol roka skôr. Čiže dajme si pozor, akú politiku chceme zavádzať na Slovensku, lebo v konečnom dôsledku budete kritizovaní práve vy, tak ako to bolo u starodôchodcov. Tam sme tiež vyhlásili, že budeme naprávať skrivodlivosti všetkých starodôchodcov, ale čo sa stalo? Jasné, že sa odstránila len jedna tretina tých starodôchodcov a naďalej dve tretiny ľudí sa cíti ukrivdených. 
A to bude vlastne aj pri tomto princípe. Čiže ak naozaj ideme predkladať takéto návrhy zákona, tak je to potrebné, aby prebehla verejná diskusia, široká diskusia. Treba vysvetľovať ľuďom, áno, ak teda zastropujeme, tak budete mať, je veľké riziko, že budete mať teda nižšie dôchodky. Ale napriek tomu, ak naozaj nechcete ísť do dôchodku v truhle, ako, ako ste používali, tak jednoducho bude vás to stáť to a to a musíte si prišetriť jednoducho nejakú časť na dôchodok, aby ste boli schopní neskôr vyžiť. Treba tým ľuďom vysvetľovať pravdu. Jednoducho tak to je a máme určité limity. Pre mňa je ale problém táto vec a už ju spomínal aj kolega Mihál. Ústava obsahuje garanciu nižšieho dôchodkového veku z dôvodu starostlivosti o deti výlučne ženám. Navrhovanou právnou, právnou úpravou o sociálnom poistení sa rozlišuje možnosť skráteného dôchodkového veku aj u mužov, čím sa zákon 461/2003 o sociálnom poistení dostane do súladu s Európskou smernicou č. 79 o postupnom vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach v súvislosti s dôchodkovou, so sociálnym zabezpečením a v zásade umožní aplikovať výhody. S poskytovaným zákonom teda nemožno súhlasiť, pretože ide o to, že sa nedá zmeniť ústava. Vy ste, vy ste dali k tomu len zákon, obyčajným zákonom sa nedá zmeniť to, čo nie je garantované v ústave. Jednoducho ďalší problém, ktorý nastane, vy ste teda zosúladili podľa podmienok Poľska to, že to bude platiť aj u mužov. Ale ten istý problém, čo teda, na ktorý teraz poukazujú tie ročníky ´58 až ´60, tak vznikne postupne aj u tých mužov. Preto podľa mňa čistejším spôsobom by bolo zmeniť ústavu a tam zaaplikovať, že ide teda o ten polrok aj pri tých mužoch. A ak to má mať zrozumiteľný charakter, aby sa nedomáhali práv, ako tieto ženy. Ja teda ale rozumiem, že keď sa v nie celkom pochopiteľnom tempe mení ústava, vznikajú aj problémy, ale to je predovšetkým ukážka toho, že tá ústava sa nemá meniť tak často. Keďže vekový strop nároku na starobný dôchodok je 
64 rokov, nik nedomyslel, čo bude so skupinami poistencov, ktorí majú nižší ako maximálny dôchodkový vek. A teraz sa to ide nejako riešiť, len je tu problém, že ústava platí už dnes a starostlivosť o deti musí byť zohľadnená aj v prechodnom období. A to teda tabuľka 3 pre ročníky narodené po roku 1957 nezohľadňuje. Rozumiem tiež tomu, že ste sa pokúsili o riešenie pre prechodné obdobie do roku, kedy bude teda dôchodkový vek 64 rokov, ale mali ste to dať ako prechodné obdobie, ale aj to by malo byť v súlade s ústavou. To znamená, mal tam byť diferencovaný vek podľa počtu detí. Preto mi naozaj ostáva len vyzvať všetkých kolegov, lebo zákony, ktoré robíme ako poslanecké, spravidla aj tak sú robené pod gesciou ministerstva, ale čestnejším riešením je to pripomienkovať. Ak by to naozaj išlo cez pripomienkové konanie, určite by sme zistili problémy, ktoré sa týkajú mužov, týkajú sa dotknutých ročníkov a možno by sme hľadali také najčistejšie riešenie, aby to naozaj nebolo len číry populizmus, ale že naozaj vám ide o to, že tým ženám chcete skrátiť pol roka. Lebo teraz naozaj budete vyzerať ako tí, ktorí istej skupine obyvateľstva nezabezpečia teda odchod do dôchodku za každé dieťa pol roka. Takže naozaj je potrebné také ťažké zmeny, veľké zmeny dobre premyslieť a diskutovať o tom. Ďakujem pekne. (Potlesk.)