Remišová, Veronika, poslankyňa NR SR (2018-01-31):
Dobre, takže prečítam ešte všetky odôvodnenia naraz ku každému ustanoveniu a potom prečítam teda tie samotné pozmeňujúce návrhy. (Povedané so smiechom.) Bude to trochu nezrozumiteľné, lebo nebudete vedieť, ku ktorému to odôvodnenie patrí, ale teda spravím to en bloc. Odôvodnenie: Hlavným cieľom pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu je lepšia samospráva. Nevyhnutné je zamerať sa nielen na procedurálne aspekty výkonu samosprávy, ale aj na personálnu zložku, ktorú samospráva reálne vykonáva. Zásadnou zmenou, ktorú navrhujeme, týkajúcu sa prednostu obecného úradu je zákonná povinnosť zriadiť tento orgán v každej obci nad 3-tisíc obyvateľov. Druhým orgánom, na obsadenie ktorého sa tiež ustanovujú prísnejšie kvalifikačné predpoklady, je hlavný kontrolór obce, ktorý by mal mať ukončené vysokoškolské vzdelanie 1. stupňa právnického, ekonomického alebo technického smeru. Zvýšením kvalifikačných požiadaviek na funkcie prednostu obecného úradu a hlavného kontrolóra sa zabezpečí vyššia odbornosť v rámci výkonu samosprávy, ktorá by mala mať významný vplyv na všetky relevantné správne procesy a pozitívny dopad nielen na konkrétnych obyvateľov, ale aj na komunitu obce. Odôvodnenie k ďalšiemu ustanoveniu: Tento bod predstavuje legislatívnotechnickú úpravu. Odôvodnenie k ďalšiemu bodu: Vzhľadom na niektoré úpravy a doplnenia, ktoré prináša predkladaný pozmeňujúci a doplňujúci návrh, je potrebné vo viacerých prípadoch upraviť aj všeobecné ustanovenia. Čítam teraz samotné, samotné ustanovenia: „§ 13c Zodpovednosť starostu (1) Pri nakladaní s verejnými prostriedkami, majetkom vo vlastníctve štátu prenechaným obci do užívania (ďalej len „majetok štátu“) a majetkom obce musí starosta postupovať hospodárne, efektívne v súlade s účelom ich použitia. (2) Starosta, ktorý poruší povinnosť podľa ods. 1 alebo povinnosť, ktorou je viazaný pri nakladaní s verejnými prostriedkami a s majetkom štátu, alebo s majetkom obce podľa osobitného predpisu alebo na jej základe, hoci vedel, že tým môže spôsobiť škodu štátu alebo obci, ale bez primeraných dôvodov sa spoliehal, že škodu nespôsobí, zodpovedá za podmienok ustanovených týmto zákonom za škodu, ktorá takto vznikla štátu alebo obci. (3) Starosta sa zodpovednosti podľa ods. 2 zbaví ak preukáže, že bol pri nakladaní s verejnými prostriedkami alebo majetkom štátu, alebo s majetkom obce, v súvislosti s ktorým vznikla škoda všeobecne záväzným právnym predpisom alebo rozhodnutím vydaným na jeho základe viazaný konať spôsobom, ktorý viedol k vzniku škody, a z toho dôvodu nebol oprávnený konať inak než konal. (4) Ak sa na nakladaní s verejnými prostriedkami a s majetkom štátu alebo s majetkom obce podieľalo viacero osôb, zodpovedá za škodu obce tá osoba, ktorá vykonala právny úkon, ktorý je podľa zákona nevyhnutný na platnosť takéhoto nakladania. (5) Ak bolo podmienkou vykonania právneho úkonu podľa ods. 4 vykonanie iného, predchádzajúceho právneho úkonu, zodpovedá za škodu aj osoba, ktorá takýto iný, predchádzajúci právny úkon vykonala. § 13d Uplatnenie nároku na náhradu škody (1) Ak tento zákon neustanovuje inak, právo na náhradu škody spôsobenej starostom pri nakladaní s verejnými prostriedkami alebo s majetkom štátu, alebo s majetkom obce možno uplatniť, len ak príslušný orgán právoplatne rozhodne, že starosta porušil povinnosť, ktorou je viazaný pri nakladaní s verejnými prostriedkami a s majetkom štátu alebo s majetkom obce podľa osobitného predpisu alebo na jeho základe. (2) Za rozhodnutie podľa ods. 1 sa považuje aj výsledok výkonu kontroly dozoru alebo dohľadu, ak je jeho obsahom konštatovanie porušenia povinnosti, ktorou je starosta viazaný pri nakladaní s verejnými prostriedkami a s majetkom štátu alebo s majetkom obce podľa osobitného predpisu alebo na jeho základe, ak proti tomuto výsledku nie je možné podať opravný prostriedok alebo ho preskúmať iným postupom podľa osobitného predpisu. (3) Rozhodnutie podľa ods. 1 sa nevyžaduje, ak kontrolu plnenia povinnosti, ktorou je starosta viazaný pri nakladaní s verejnými prostriedkami a s majetkom štátu alebo s majetkom obce podľa osobitného predpisu alebo na jeho základe, nie je oprávnený vykonať žiaden orgán verejnej moci. (4) Právo na náhradu škody spôsobenej starostom pri nakladaní s verejnými prostriedkami alebo s majetkom štátu má štát a pri nakladaní s majetkom obce má obec. (5) Vo veciach uplatnenia práva na náhradu škody podľa ustanovení tohto paragrafu koná z úradnej povinnosti v mene štátu alebo obce generálny prokurátor. (6) Ak Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky alebo Úrad pre verejné obstarávanie vydá rozhodnutie podľa ods. 1, je povinný zaslať jeho vyhotovenie generálnemu prokurátorovi, a to bezodkladne po nadobudnutí právoplatnosti tohto rozhodnutia. (7) Ak ide o škodu spôsobenú starostom pri nakladaní s verejnými prostriedkami alebo s majetkom štátu, alebo s majetkom obce, najneskôr sa právo na náhradu škody premlčí za 5 rokov odo dňa, kedy k porušeniu povinnosti došlo. § 13e Zodpovednosť zástupcu starostu Ustanovenia tohto zákona o zodpovednosti starostu a o uplatnení nároku na náhradu škody spôsobenej starostom pri nakladaní s verejnými prostriedkami alebo s majetkom štátu alebo obce sa vzťahujú rovnako aj na zástupcu starostu, ktorý koná na základe poverenia v zmysle § 13 b ods. 3 tohto zákona alebo na základe zastupovania v zmysle § 13b ods. 4) tohto zákona.“ Poznámka pod čiarou k odkazu 5 znie: „§ 2 písm. a) zákona č. 523/2004 zákona o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 323/2007.“ Doterajšie body sa primerane prečíslujú. 7. V čl. 1 sa za doterajší bod 50 vkladajú nové body 51 až 53, ktoré znejú: 51. V § 16 ods. 4 sa na konci pripája táto veta: „Ak má obec viac ako 3 000 obyvateľov, musí byť zriadená funkcia prednostu obecného úradu.“ 52. § 17 sa dopĺňa odsekmi 4 až 8, ktoré znejú: (4) Kvalifikačným predpokladom na funkciu prednostu obecného úradu je ukončené vysokoškolské vzdelanie druhého stupňa. (5) Funkcia prednostu obecného úradu je nezlučiteľná s funkciou a) poslanca, – starostu, – zástupcu starostu, – iného zamestnanca obce, – podľa osobitného predpisu. (6) Výkonom funkcie prednostu obecného úradu zaniká, výkon funkcie prednostu obecného úradu zaniká: a) vzdaním sa funkcie, b) odvolaním z funkcie, c) smrťou alebo vyhlásením za mŕtveho, d) nadobudnutie právoplatnosti rozsudku, ktorým bol pozbavený spôsobilosti na právne úkony alebo ktorým bola jeho spôsobilosť na právne úkony, na právne úkony obmedzená, – dňom nadobudnutia právoplatnosti rozsudku, ktorým bol odsúdený za úmyselný trestný čin alebo právoplatne odsúdený za trestný čin, ak výkon trestu odňatia slobody nebol podmienečne odložený, f) dňom, kedy začal vykonávať funkciu podľa ods. 5. (7) Starosta môže odvolať prednostu obecného úradu z funkcie, ak a) opakovane alebo zvlášť hrubým spôsobom poruší povinnosti zamestnanca alebo vedúceho zamestnanca, b) hrubo alebo opakovane zanedbáva povinnosti vyplývajúce z jeho funkcie a bol na to aspoň raz písomne upozornený starostom. (8) Dňom zániku výkonu funkcie prednostu obecného úradu zaniká aj jeho pracovný pomer. 53. V § 18a ods. 1 znie: Kvalifikačným predpokladom na funkciu hlavného kontrolóra je ukončené vysokoškolské vzdelanie prvého stupňa ekonomického, právnického alebo technického smeru. Doterajšie body sa primerane prečíslujú. 8. V čl. 1 sa za doterajší bod 63 vkladá nový bod 64, ktorý znie: 64. V § 24 ods. 3 sa na konci pripájajú tieto vety: „Funkciu prednostu obecného úradu plní v mestách prednosta mestského úradu. Na jeho pozastavenie a výkon funkcie sa vzťahujú ustanovenia tohto zákona o prednostovi obecného úradu.“ Doterajšie body sa primerane prečíslujú. 9. V čl. 1 v doterajšom bode 71 sa doterajší text § 30f označuje ako ods. 1 a dopĺňa sa ods. 2 a ž 9, ktoré znejú: (2) Obec je povinná zverejniť tie iné rozhodnutia súdu podľa § 6a ods. 3 prvej vety, ktoré nadobudli právoplatnosť po nadobudnutí účinnosti tohto zákona. (3) Obec je povinná zverejniť ten protest prokurátora a upozornenie prokurátora podľa § 6c, ktoré boli vydané po nadobudnutí účinnosti tohto zákona. (4) Postup podľa § 9 ods. 2 druhej vety sa uplatní na tie zmeny v rozpočte, ktoré boli navrhnuté po nadobudnutí účinnosti tohto zákona. (5) Právomoc starostu podľa § 13 ods. 6 prvej vety sa vzťahuje na tie uznesenia, ktoré schválilo..., ktorých výkon bol pozastavený po nadobudnutí účinnosti tohto zákona. (7) Nárok na náhradu škody podľa § 13d možno uplatniť vo vzťahu k rozhodnutiam, o ktorých príslušný orgán právoplatne rozhodol po nadobudnutí účinnosti tohto zákona. Ak sa rozhodnutie nevyžaduje, nárok na náhradu škody možno uplatniť vo vzťahu k porušeniu povinnosti, ktoré nastalo po nadobudnutí účinnosti tohto zákona. (8) Predpoklady na výkon funkcie hlavného kontrolóra podľa § 18a ods. 1 sa vzťahujú na hlavného kontrolóra zvoleného po nadobudnutí účinnosti tohto zákona. (9) Predpoklady na výkon funkcie prednostu obecného úradu podľa § 17 ods. 4 sa vzťahujú na prednostu obecného úradu vymenovaného po nadobudnutí účinnosti tohto zákona. (10) Predpoklady na výkon funkcie prednostu mestského úradu podľa § 24 ods. 3 sa vzťahujú na prednostu mestského úradu vymenovaného po nadobudnutí účinnosti tohto zákona. Ďakujem. Teraz by som si dovolila prečítať druhý doplňujúci návrh poslankyne Národnej rady Slovenskej republiky Veroniky Remišovej k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov. Odôvodnenie: Cieľom predloženého doplňujúceho návrhu, pokladáme to za veľmi dôležité, je zaviesť inštitút hromadnej pripomienky k návrhu všeobecne záväzných nariadení aj do zákona Slovenskej národnej rady o obecnom zriadení. Viete, že inštitút hromadnej pripomienky môžte uplatniť v legislatívnom konaní k zákonom Národnej rady a má právo následne byť rozporové konanie aj s ľuďmi, ktorí túto hromadnú pripomienku dali. Myslím si, že tento mechanizmus by mohol fungovať, mal fungovať aj na lokálnej úrovni, kedy často verejnosť predloží pripomienku k všeobecne záväznému nariadeniu, ale jednoducho tieto pripomienky sú neakceptovateľné. Ja som poslancom miestneho zastupiteľstva a veľmi často vidím v tých všeobecne záväzných nariadeniach, že jednoducho pripomienky verejnosti sú permanentne neakceptované bez riadneho odôvodnenia. Čiže ak sa obyvateľom podarí vyzbierať podpisy na hromadnú pripomienku, tak by mali mať právo, aby minimálne sa so zástupcom samosprávy stretli a, a mali právo prerokovať túto pripomienku. Čítam samotný návrh: Vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov, sa dopĺňa takto: V čl. 1 sa za doterajší bod 22 vkladá nový bod 23, ktorý znie: 23. V § 6 ods. 4 sa za prvú vetu vkladá nová druhá a tretia veta, ktoré znejú: „Fyzické osoby a právnické osoby môžu uplatniť aj hromadnú pripomienku. Za hromadnú pripomienku sa považuje každá obsahovo totožná pripomienka uplatnená samostatne, ak je jej súčasťou splnomocnenie tej istej fyzickej osoby na zastupovanie pripomienkujúcich osôb (ďalej len „zástupca verejnosti“).“ Doterajšie body sa primerane prečíslujú. 2. V čl. 1 sa za doterajší bod 23 vkladá nový bod 24, ktorý znie: V § 6 ods. 6 sa na konci vety pripájajú tieto vety: „Ak navrhovateľ nariadenia nevyhovie hromadnej pripomienke, môže so zástupcom verejnosti uskutočniť rozporové konania. Rozporové konanie so zástupcom verejnosti sa uskutoční vždy, ak navrhovateľ nariadenia nevyhovel hromadnej pripomienke, s ktorou sa stotožnilo aspoň 100 osôb alebo aspoň päť percent obce.“ Doterajšie body sa primerane prečíslujú. V čl. 1 sa za doterajší bod 43 vkladá nový bod 44, ktorý znie: V § 12 ods. 9 sa na konci pripája táto veta: „Ak hromadnú pripomienku zaslalo v súlade s § 6 ods. 4 aspoň 100 osôb alebo aspoň 5 % obyvateľov obce, slovo sa udelí zástupcovi verejnosti v tej časti rokovania, ktorého sa hromadná pripomienka týka. Časový limit na vystúpenie zástupcu verejnosti je najmenej desať minút.“ Body sa primerane prečíslujú. Ďakujem veľmi pekne, bola by som veľmi rada, keby ste tieto pozmeňujúce návrhy podporili. Ďakujem.