Fico, Robert, predseda vlády SR (2012-05-09):
Ďakujem pekne. Chcel by som zareagovať na pár viet, ktoré pán poslanec Šebej predniesol vo svojom vystúpení a ktoré sa týkajú predovšetkým Armády Slovenskej republiky. Myslím si, že očakávať v tomto období, pán poslanec, akékoľvek stanoviská alebo záväzky vlády Slovenskej republiky smerom k navyšovaniu rozpočtu armády je pomerne nereálne, pretože ak si zoberieme vývoj rozpočtov armády od krízových rokov 2009, 2010, tak v podstate to bol pomerne prudký pokles každý jeden rok. Na druhej strane nechcem ale povedať, že tejto téme vláda Slovenskej republiky nevenuje pozornosť. Na ostatnom stretnutí s generálnym tajomníkom NATO, pánom Rasmussenom, sme hovorili v jednej časti len o téme financovania Slovenskej armády. A vôbec, ak by niekto očakával veľké znepokojenie, naopak, veľké porozumenie, pretože nie je iba Slovenská republika, ale všetky členské štáty, ktoré dnes bojujú v eurozóne s problémom fiškálnej konsolidácie, znižujú rozpočet armády. Práve na toto prišla významná iniciatíva generálneho tajomníka NATO Rasmussena, ktorá sa nazýva Smart defence, ktorá umožňuje členským štátom bližšiu spoluprácu, aby za menej peňazí viaceré členské štáty NATO dokázali vyvíjať viac aktivít. Môžem pripomenúť záväzok Slovenskej republiky, ktorý sme prijali v rámci V4, vytvoriť v roku 2016 takzvanú vojenskú jednotku alebo Battle unit V4, ktorá by mala pôsobiť v priestore Európskej únie, a predovšetkým najviac čo oceňuje NATO, je účasť slovenských jednotiek v medzinárodných misiách, predovšetkým v misii v Afganistane. Tu sme v programovom vyhlásení vlády zaujali jasný postoj, jasné stanovisko, že naše vojenské jednotky zostanú v Afganistane dovtedy, pokiaľ to bude potrebné a pokiaľ ich pôsobenie na území tohto štátu bude zmysluplné. Preto by som bol veľmi rád, keby ste nevnímali problematiku armády vytrhnutú z kontextu, vnímajte ju ako problematiku, ktorú, podobne ako iné štáty, vnímame v kontexte konsolidácie verejných financií, ale využijúc návrhy, ktoré prichádzajú priamo z NATO, si myslíme, že sme schopní aj pri menšom objeme peňazí zabezpečovať činnosť slovenskej armády. Áno, súhlasím v tom, že ťažko hovoriť o nejakej modernizácii, ťažko hovoriť o nejakých veľkých investíciách, ale pokiaľ ide o funkčnosť z hľadiska toho, čo máme, a najmä pôsobenie v zahraničných misiách, tak v tomto Armáda Slovenskej republiky bude pôsobiť ďalej. Pokiaľ ide o širokorozchodnú, tu sa už narozprávalo toho pomerne veľa a myslím, že to povedal pán poslanec Vážny veľmi správne. Skôr pán poslanec Šebej dával do popredia geopolitické ako ekonomické ukazovatele tohto obrovského projektu. Uvedomme si, že keď širokorozchodná nepôjde cez Slovensko, pôjde cez Maďarsko. Širokorozchodná bude. Bude spojené Rusko, Ukrajina a Rakúsko. Ak to nebude Slovensko, tak to bude určite Maďarsko. Maďarsko neustále očakáva na okamih, kedy by Slovensko definitívne povedalo, že nie, nemáme záujem, v tom okamihu je pripravená alternatíva cez maďarské územie. Po druhé, netreba sa obávať toho, že by v prípade širokorozchodnej malo ísť iba o čistý tranzit tovaru cez územie Slovenskej republiky. Na rokovaniach ešte v roku 2009, 2010, ktoré sme absolvovali pri príležitosti bilaterálnych stretnutí s najvyššími ruskými predstaviteľmi, ako podmienka našej účasti na tomto projekte bolo povedané, že sa musia využiť kapacity bratislavského letiska a kapacity bratislavského prístavu na Dunaji, plus jeden veľký železničný uzol, hovorí sa predovšetkým o Nových Zámkoch alebo podobnom železničnom uzle. Čiže chceme maximálne logisticky využiť širokorozchodnú železnicu aj na území Slovenskej republiky. Ja súhlasím s tým, že pokiaľ by išlo o čistý tranzit, tak to nemá pre nás taký význam ako v prípade, že tu bude zabezpečená aj nejaká logistika. Geopoliticky, pán poslanec Šebej, budem veľmi presný. Slovensko je členským štátom Európskej únie a NATO a bude si plniť všetky záväzky, ktoré si má plniť voči Európskej únii a NATO. Ale to nám nemôže brániť v tom, aby sme mali oči otvorené aj smerom do iných krajín, tam, kde príležitosti určite sú podstatne väčšie na obchodné aktivity, ako je to dnes na trhu Európskej únie. A preto môžem veľmi otvorene povedať, že vláda, ktorej som predsedom, aj preto, že sme ministra zahraničných vecí vymenovali súčasne za podpredsedu vlády s úlohou koordinovať najmä ekonomickú dimenziu zahraničnej politiky, koordinovať rezorty v oblasti zahraničného obchodu, bude venovať veľké množstvo energie aj našim obchodným aktivitám na východe. Hovorím veľmi jasne Ukrajina, hovorím veľmi jasne Ruská federácia, hovorím veľmi jasne Čína, hovorím veľmi jasne Vietnam, jednoducho štáty, kde sú veľké príležitosti, a týmto treba aj venovať pozornosť. Možno je to len taká drobnosť a si to neuvedomujeme, trebárs vo vláde Vietnamu sú niektorí ministri, ktorí plynule hovoria po česky alebo po slovensky, lebo študovali na území Československa. A my nie sme takéto drobné výhody schopní vôbec využiť. Možno si niekto teraz povie, že čo je to za krajinu – Mongolsko? Nuž, musím vám povedať, že Mongolsko je dnes krajina, ktorá prežíva obrovský hospodársky rast, pretože získali obrovské náleziská nerastného bohatstva a idú s veľkými projektmi investičnými, nemocnice, cesty a ďalšie veci. Obrovské množstvo ľudí, ktorí sú vo vrcholových pozíciách v tejto krajine, hovoria plynule po slovensky alebo po česky, pretože študovali na území Československa. A kým my sa ťažko rozhýbavame, Česká republika už má dohodnuté projekty v Mongolsku, pomerne významné, na výstavbu infraštruktúry, železníc a ďalších vecí. Preto nemajme ideologické klapky na očiach. Sme členským štátom NATO a Európskej únie a záväzky v tomto duchu si Slovenská republika bude určite, určite plniť. Ale pre nás, pre vládu, ktorá je sociálnodemokratická, má svet štyri svetové strany. Ďakujem pekne. (Potlesk.)