Šebej, František, poslanec NR SR (2014-09-16):
Ďakujem pekne, pani predsedajúca. Pán minister, dámy a páni, dovoľte, aby som vystúpil teda k tomuto návrhu zákona so svojím komentárom, nielen ako poslanec strany MOST – HÍD, ale zároveň ako predseda dopravnej komisie Bratislavského samosprávneho kraja. Mám k tomu komentár a asi vás neprekvapí, že nie je príliš súhlasný, čo hneď vysvetlím. Nakoniec, pán minister časť z toho už povedal. Každý ten kraj z tých ôsmich krajov má iný príbeh, čo sa týka daňových príjmov a aj mnohých ďalších vecí. A je to dané špecifikami, ktoré často sú mimo rozhodnutia zastupiteľstva, samosprávy alebo župných orgánov ako takých. Sú to proste fakty života. Tak napríklad objektívne Bratislavský samosprávny kraj má, čo sa týka počtu kilometrov, najmenší podiel ciest II. a III. triedy, ktoré sú teda v správe samosprávneho kraja. Zároveň tie cesty patria medzi najrozbitejšie na Slovensku, pretože mnohé tie ťahy cestné, proste nákladná doprava a tak ďalej jednoducho si vyžiada svoju daň. To sú krajnice, to je všetko. Ja už niekoľko rokov, samozrejme, lebo vlastne v dopravnej komisii župy som deviaty rok a vo funkcii jej predsedu som piaty rok, takže vlastne som svedkom toho, ako namáhavo a s akým napätým rozpočtom sa lepia opravy napríklad ciest II. a III. triedy, a to teda nielen opravy, ktoré sú spôsobené, povedzme, striedaním ročných období, ale aj opravy, ktoré sú spôsobené nákladnou dopravou, opravy, ktoré si vyžiada napríklad povodeň a podobne. Druhou charakteristikou napríklad Bratislavského samosprávneho kraja je to, že má najvyšší príjem zo všetkých krajov z daní z motorových vozidiel. To je spôsobené viacerými faktormi. Jeden z tých faktorov je, že keďže si kraje určovali sami daňové sadzby, Bratislavský kraj nemal takmer žiadne výnimky z tejto dane. Veď tá daň je veľmi jednoduchá. Pre porovnanie poviem, že Bratislavský kraj za rok 2013 vybral 34,591 928 mil. eur a druhý najvyšší príjem z tejto dane z motorových vozidiel mal Nitriansky kraj, čo bola tak asi polovica, 18,7 mil. eur. Toto je, podotýkam, najvyššia položka príjmov Bratislavského samosprávneho kraja. Tá druhá položka, o ktorej hovoril pán minister, to je daň z príjmov fyzických osôb. Tak tam zase Bratislavský samosprávny kraj vybral ďaleko najmenej, 32,85 mil., pričom vybral napríklad Banskobystrický kraj takmer dvojnásobok, 61 mil. a tak ďalej, Prešovský kraj 65,6 mil. Mohol by som hovoriť ďalej. Má to takéto dôvody: Rozloha Bratislavského samosprávneho kraja je najmenšia spomedzi všetkých VÚC, pričom na základe tohto parametra sa rozdeľuje 9 % výnosov daní z príjmov fyzických osôb. Takisto obrátená hustota obyvateľstva, na základe ktorej sa prerozdeľuje ďalších 9 % výnosov dane z príjmov fyzických osôb, je v Bratislavskom samosprávnom kraji najnižšia spomedzi všetkých krajov. Prerozdelenie výnosov dane z príjmov fyzických osôb v sebe zahŕňa i parameter dĺžky cestnej siete, ktorý má váhu až 25 % v tom vzorci, ako sa vypočítava, ktorá je v rámci BSK takisto najnižšia v porovnaní s inými krajmi. Výnos dane z príjmov fyzických osôb pre Bratislavský samosprávny kraj je krátený koeficientom horizontálneho vyrovnania 0,9518, prerozdelený v prospech zvyšných VÚC. Vyšší výnos dane z motorových vozidiel je spôsobený tým, že BSK na rozdiel od ostatných krajov zvolil pri stanovovaní sadzieb tejto dane jednoduchosť a nemá veľké množstvo výnimiek. To už som spomínal. Toto je súčasný stav: Bratislavský samosprávny kraj je už teraz znevýhodnený parametrami vzorca, ktoré sú v nariadení vlády č. 668/2004 Z. z. o prerozdelení výnosu dane z príjmov fyzických osôb. A ďalším špecifikom Bratislavského samosprávneho kraja je to, že sa náš kraj Bratislavský v roku 2013 na celkovom výnose daní z príjmov fyzických osôb, celkový výnos na celé Slovensko bol 410 mil. eur, podieľal zaplatením takmer 200 mil., čiže takmer polovicu, 199 mil. Ale na základe všetkých týchto koeficientov a výpočtov sa do kraja vrátilo len 32,9 mil. eur. V podstate kľudne ako celoživotný Bratislavčan môžem veľmi slušne povedať, je to veľmi, ale veľmi nefér. A ten kraj podľa toho aj vyzerá. Čo sa teraz bude diať? Ak prejde tento návrh zákona a nezmení sa toto nariadenie vlády, ktoré som spomínal, ten koeficient, na základe ktorého sa prepočítavajú, proste ako sa prerozdeľujú tie príjmy, ktoré štát vyberie, tak samotné ministerstvo financií úplne správne vyrátalo, že Bratislavský samosprávny kraj príde o 25 mil. eur. Juraj Blanár mi môže povedať, potvrdiť, že to je ale hrozne veľká suma peňazí v hospodárení samosprávneho kraja. A musím povedať, že ja osobne argumenty, ktoré rozprávajú o spravodlivosti v tomto kontexte, jednoducho neberiem. Spravodlivosť je etická, morálna kategória. A keď sa začne pliesť do prerozdeľovania verejných prostriedkov a financií vo všeobecnosti, tak zablúdime niekde a skončíme pri plánovanom hospodárstve. Neberiem to, ale aj pre prípad, že sa to nariadenie vlády zmení, aj tak v podstate ten dopad na hospodárenie Bratislavského kraja bude dosť dramatický. Toto je prvá vec, pre ktorú ja avizujem, že tento návrh zákona nepodporím. A poprosil by som vás, ctení kolegovia, tiež o to. Pán minister sám vravel, že je tu aj taká možnosť, že v podstate sa ten zámer, návrh zákona stiahne, pretože ten návrh zákona okrem iného, samozrejme, znamená aj znížené príjmy ministerstva financií pri výbere z daní. Ja by som bol za to, aby sa ten návrh zákona proste stiahol, ale celkom aj dávam ten návrh, aby v podstate sme ďalej nerokovali tomto návrhu zákona. Ale rád by som ešte uviedol aj ďalší dôvod na stiahnutie návrhu. Reforma verejnej správy, ktorá zaviedla samosprávne kraje aj obecné zastupiteľstvá a všetko ostatné, ktorá preniesla právomoci, rôzne právomoci zo štátu na samosprávne orgány, preniesla výkon hospodárenia s verejnými statkami, aj výkon verejnej moci preniesla zo štátu na nižšie jednotky, proste dole bližšie k ľuďom, tak tá reforma priniesla okrem iného aj to, že určovanie sadzby miestnych daní a tak ďalej proste je doteraz súčasťou právomoci samosprávnych krajov. Táto novela zákona alebo tento zákon proste tuto ide presne v protipohybe. Odoberá túto právomoc a vracia ju štátu, čo je úplne proti zmyslu reformy verejnej správy, je úplne proti zmyslu jednak subsidiarity a jednak samotnej reformy verejnej správy, ku ktorej prišlo v minulosti. Možno toto nebol zámer ministerstva financií. Ja si nemyslím, že ministerstvo financií má nejaký skrytý zámer oberať systematicky samosprávy o ich právomoci, ale toto je vedľajší, možno nezamýšľaný dôsledok tohto návrhu zákona. A ja sa obávam, že hneď ďalší krok po takýchto zmenách bude otázka, že na čo vlastne potrebujeme tie samosprávne kraje, tak ich zrušme, lebo vlastne nemajú žiadne právomoci. No tak toto, kolegovia, nie, toto je druhý dôvod, pre ktorý ja nebudem hlasovať za to, aby sme pokračovali v prerokovaní tohto návrhu zákona, pretože sa mi nepáči jeho politický obsah, nielen finančný. Ďakujem za pozornosť.