M. Sabolová, poslankyňa: (2003-09-23):
Chcela by som ešte na začiatku môjho vystúpenia povedať takú jednu poznámku, pretože práve pri tom presúvaní sídiel, ktoré určite tu ešte zaznie v jednotlivých vystúpeniach, bude  každý z nás klásť nejaký argument, ktorý bude pre daného poslanca z daného regiónu vždy ten výraznejší. Mnohokrát sa budeme zrejme asi dotýkať, a si myslím, že to nie je tá podstatná vec, že by malo byť sídlo územného úradu v tom meste, kde je vyššia miera nezamestnanosti, čo nie je vždy pravda, pretože sú aj iné kritériá, ktoré na umiestnenie sídla územného úradu by mali byť tie rozhodujúce. Tak ako Kežmarok, tak aj Stará Ľubovňa argumentuje vo svojich materiáloch pri opodstatnenosti sídla vysokou mierou nezamestnanosti. Myslím si, že sú to porovnateľné okresy, kde vykazuje Stará Ľubovňa možno mieru 17 %, mimo sezóny 20 %, Kežmarok cez 20 % miery nezamestnanosti. Myslím si, že pri obidvoch okresoch môžeme hovoriť, že ide aj v tom prechodnom období o migráciu nezamestnaných. A zas by sme narazili na to, prečo to sídlo by malo byť v Kežmarku alebo v Starej Ľubovni. Ale chcem sa dotknúť tých podstatných vecí, ktoré vyplývajú pre mňa ako poslanca, ktorý nežije v Prešovskom kraji, ale mal v minulom volebnom období gesciu v Prešovskom kraji a pozná veľmi dobre situáciu aj v Starej Ľubovni, Kežmarku a celom regióne. Chcem povedať, že sídlo územného úradu v Starej Ľubovni má svoje opodstatnenie. Vzhľadom aj na počet zamestnávateľov v danom regióne a najmä osôb samostatne zárobkovo činných je v Prešovskom okrese jedným s najvyšším podielom. Dostupné a efektívne  poskytovanie služieb týmto subjektom predpokladá zachovanie toho územného úradu v Starej Ľubovni. O vzdialenosti medzi Kežmarkom a Starou Ľubovňou v celom tom regióne, myslím si, už bolo povedané. A skutočne nevystihuje sídlo Kežmarku, od Popradu 15 kilometrov, rozsah celého regiónu, možno až po Lipany. To vie každý, kto pozná tento kraj. A tak vytvára vlastne nerovnomerné postavenie dostupnosti pre obyvateľov, ktoré je deklarované v dôvodovej správe tohto návrhu zákona. Sociálna situácia obyvateľov v Starej Ľubovni je nepriaznivá. To isté by povedali Kežmarčania. Ale poďme teda ešte ďalej. Ak hovoríme, že je miera nezamestnanosti v Starej Ľubovni nízka, treba ale vidieť aj to, že priemerná mzda v Starej Ľubovni napriek tomu, že tam pracuje možno viac ľudí, je jedna z najnižších v slovenskom priemere. A preto si myslím, že zas je to neporovnateľný argument, ak by sme hovorili len o jednom alebo len  o druhom dôvode. V súvislosti s novou organizáciou štátnej správy v oblasti sociálnych služieb zamestnanosti časť kompetencií, výber príspevkov prechádza na Sociálnu poisťovňu v Starej Ľubovni. Je preto nelogické, aby klienti, zamestnávatelia časť agendy vybavovali v Sociálnej poisťovni v Starej Ľubovni a časť agendy v sídle územného úradu, ktorý je v navrhovanom zákone v Kežmarku. A aj toto je dôvod, prečo som za sídlo v Starej Ľubovni. V Starej Ľubovni je dobre fungujúci úrad už niekoľko rokov. A podľa mojej mienky a, myslím, aj tých, ktorí poznajú riadenie tohto úradu, sa znížila miera nezamestnanosti práve tým, že sa pracovalo s ľuďmi v teréne, že sa chodilo na kontroly. Myslím si, že je to aj úroveň kvality riadenia a v neposlednej miere aj to, že podiel vysokoškolsky vzdelaných zamestnancov na súčasnom Okresnom úrade práce v Starej Ľubovni je 36 %, čo je zase neporovnateľné trebárs s okresom v Kežmarku. Je jedným z mála, ktorý už dnes poskytuje komplexné psychologické služby pre evidovaných nezamestnaných. A snáď len posledný ešte, a myslím, že toto je veľmi vážne, vážny argument. To je to, že minulý týždeň sa otvoril nový úrad, dnes ešte úrad práce, do budúcnosti podľa nového názvu. Uvidíme, aký názov mu dneska pri tých pozmeňujúcich návrhoch, ktoré, viem, sa chystajú, udelíme. Bol otvorený, bola dokončená stavba, ktorá sa stavala niekoľko rokov v hodnote 53 mil. korún, bola skolaudovaná. Je to jedno z najmodernejších pracovísk, účelovo vybavené pracovisko s informačnými technológiami, kde je skutočne aj technicky vyriešený problém tých dlhodobo nezamestnaných, tých, ktorí potrebujú špeciálnu starostlivosť alebo špeciálne služby, či v sociálnej oblasti, v oblasti nezamestnanosti. A preto by som vás chcela požiadať o podporu môjho návrhu, v ktorom, a teraz prednesiem pozmeňujúci návrh, sa mení v tabuľke v prílohe č. 1 k návrhu zákona v zozname sídel územných úradov štátnej správy v riadku č. 38 miesto sídla „Kežmarok“ na miesto sídla „Stará Ľubovňa“ a v tabuľke v prílohe č. 2 k návrhu zákona v zozname územných obvodov územných úradov štátnej správy v riadku č. 38 v prvom stĺpci sídlo územného úradu „Kežmarok“ na sídlo „Stará Ľubovňa“ a v druhom stĺpci sídlo územného obvodu územného úradu „okres Kežmarok, okres Stará Ľubovňa“ na „okres Stará Ľubovňa, okres Kežmarok“. Chcem ešte pripomenúť, že tento môj pozmeňujúci návrh je iný oproti tomu, ktorý už bol predložený pánom poslancom Blajskom, pretože on navrhuje navýšenie dvoch nových úradov, v Starej Ľubovni a vo Svidníku. Čiže vieme, že by došlo aj k navýšeniu potrebných zdrojov. A preto si myslím, že akási dohoda alebo vzájomná väzba tu musí platiť, že mali by sme hľadať riešenie za súčasných podmienok aj ekonomických, aj teritoriálnych, by som povedala. A preto si môj návrh nezakladá nijaké navýšenie zdrojov pri zmene územného sídla. Z tohto miesta by som, hovorím, rada možno ešte na záver povedala, že tieto zmeny, ktoré dnes chceme urobiť v návrhu zákona, a možno chcú mnohí z nás meniť sídla, mali by sme skutočne zvážiť v logike veci, a nie v politickom podtexte, pretože každé politikum v tak vážnej veci, ako je služba občanovi, môže sa v neskoršom období nám vrátiť a budeme robiť mnohé ďalšie zmeny. Tak vás prosím o podporu a pozmeňujúci návrh odovzdám spravodajkyni. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: S faktickou poznámkou sa prihlásila pani poslankyňa Laššáková. Uzatváram možnosť hlásiť sa s faktickými poznámkami. Pani poslankyňa Laššáková, nech sa páči.