Krajniak, Milan, minister práce, sociálnych vecí a rodiny SR (2020-06-04):
Pozerám bez okuliarov, že áno, áno, dobre, lebo nechal som si ich v aute. (Povedané so smiechom.) Vážená pani poslankyňa, pri plánovaniach príprava a výstavba diaľnic a rýchlostných ciest prebieha v súlade so základným strategickým rozvojovým dokumentom pre budovanie siete diaľnic a rýchlostných ciest na Slovensku, ktorým je nový projekt výstavby diaľnic a rýchlostných ciest schválený uznesením vlády Slovenskej republiky č. 162/2001 zo dňa 21. 2. 2001. Tento dokument definoval diaľničnú sieť tvorenú diaľničnými ťahmi D1, D2, D3 a D4 a sieť rýchlostných ciest R1 až R8. (Ruch v sále a zaznievanie gongu.) Aktualizácia siete diaľnic a rýchlostných ciest bola uzákonená prílohou č. 2 k zákonu č. 135/1965 Zb. zákon o pozemných komunikáciách (tzv. cestný zákon) s účinnosťou od 1. 2. 2009. Definovaná cestná sieť zabezpečuje jednotnú dopravnú politiku štátu a jej kompatibilitu s európskou cestnou sieťou a bola predmetom Koncepcie územného rozvoja Slovenska, ktorá bola schválená vládou Slovenskej republiky v roku 2001 a aktualizovaná v roku 2010. Taktiež bol 25. 6. 2014 uznesením vlády č. 311/2014 schválený Strategický plán rozvoja dopravnej infraštruktúry Slovenskej republiky do roku 2020, v ktorom bola definovaná Stratégia rozvoja dopravnej infraštruktúry pre strednodobý horizont do roku 2020 s výhľadom do roku 2030, tzv. master plán, dopravná stratégia Slovenskej republiky. Plánovanie, príprava a výstavba ciest a diaľnic a hľadanie najvhodnejšieho riešenia je niekoľkoročný proces, počas ktorého odborné projektové organizácie v spolupráci s investorom zvažujú všetky možné a vhodné varianty z hľadiska dopravných potrieb, technických a finančných možností, ako aj vplyvu budúcej stavby na okolité životné prostredie. Navrhovanie ciest a diaľnic sa vykonáva podľa platných právnych predpisov slovenských a európskych technických noriem a technických predpisov. V záujme Ministerstva dopravy a výstavby Slovenskej republiky je zosúladiť plánované riešenia s finančnými možnosťami štátu a s dôrazom na potreby jednotlivých regiónov. Rezort dopravy si kladie za cieľ dôkladne zanalyzovať priority a prípravu výstavby dopravnej infraštruktúry s dôrazom na optimalizáciu a etapizáciu riešení pri zohľadnení dostupných finančných zdrojov a dopravno-inžinierskych požiadaviek. Prioritou Ministerstva dopravy a výstavby Slovenskej republiky, ako aj Národnej diaľničnej spoločnosti je čo najrýchlejšie pripraviť a vybudovať sieť chýbajúcich diaľnic a rýchlostných ciest na území Slovenska, predovšetkým dobudovať plnohodnotné diaľničné prepojenie D1 medzi mestami Bratislava a Košice. V súčasnosti sú vo výstavbe viaceré chýbajúce úseky diaľnice D1, úseky D1 Hričovské Podhradie – Lietavská Lúčka – Višňové – Dubná Skala, D1 Hubová – Ivachnová a D1 Prešov západ – Prešov juh. Všetky úseky D1 v realizácii sú financované z prostriedkov EÚ v rámci Operačného programu Integrovaná infraštruktúra 2014 až 2020. V tomto roku by mal byť uvedený do prevádzky úsek D1 Hričovské Podhradie – Lietavská Lúčka. V zmysle uzatvorenej zmluvy so zhotoviteľmi stavebných prác je zmluvný termín ukončenia stavby D1 Prešov západ – Prešov juh 26. 6. 2021. Pre stavbu D1 Hubová – Ivachnová sa predpokladá dokončenie realizácie do roka 2022. Od 31. januára 2020 prebieha súťaž na dostavbu hlavnej trasy úseku D1 Lietavská Lúčka – Višňové – Dubná Skala, pričom je predpoklad podpisu zmluvy o dielo do konca roka 2020 a následné dokončenie stavebných prác a odovzdanie diela do užívania motoristom najneskôr do konca roka 2023. Národná diaľničná spoločnosť, ktorej kompetencie, príprava a výstavba jednotlivých úsekov diaľnic zabezpečovala vypracovanie dokumentácie pre územné rozhodnutie pre úseky D1 Turany – Hubová v príprave v zmysle vydaného záverečného stanoviska ministerstva životného prostredia zo dňa 18. 5. 2017, ktoré nadobudlo právoplatnosť dňa 9. 2. 2018. Predpokladaný termín vyhlásenia verejného obstarávania na výber zhotoviteľa stavby podľa knihy Žltý FIDIC je v zmysle aktuálneho harmonogramu a za predpokladu zabezpečenia finančného krytia projektu v treťom štvrťroku 2021, realizácia sa predpokladá v termíne prvý štvrťrok 2022 až prvý štvrťrok 2029 v závislosti od priebehu procesu verejného obstarávania. V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že ani alokácia Operačného programu Integrovaná infraštruktúra 2014 až 2020, ani kapitola ministerstva dopravy a výstavby nedokážu plne pokryť všetky rezortné potreby, ktoré na Slovensku existujú.