V. Veteška, podpredseda NR SR: (2003-12-02):
Nech sa páči, pokračujte. M. Maxon, poslanec: Ďakujem pekne, pán podpredseda. Pán predkladateľ, pán minister financií, už vo svojom úvodnom slove skonštatoval, že tento predkladaný návrh novely zákona nadväzuje na schválený, ale teda podmienečne schválený, lebo ešte opätovne budeme rokovať o zákone o dani z príjmov, že teda táto 511-ka novela, myslím 32. novela, nadväzuje na tento nový zákon o dani z príjmov. Rovnako pozitívne nadväzuje na novelu zákona o dani z pridanej hodnoty, ktorá vstúpila do platnosti od 1. januára tohto roka. Rovnako teda aj dôvodová správa, a myslím, že aj pán minister na to upozornil, že tento materiál reflektuje a zohľadňuje aj materiál „Sankčný systém v oblasti daní a návrh na jeho zmenu“. Pri tomto materiáli by som sa na chvíľočku chcel zdržať. Pán minister financií, vy máte dosť často vo zvyku nás odkazovať na internetovú stránku ministerstva financií, takže chcel by som upozorniť, že na internetovej stránke alebo na webovej stránke ministerstva financií tento materiál, na ktorý sa odvolávate, „Sankčný systém v oblasti daní a návrh na jeho zmenu“ som, žiaľ, nenašiel. Ak existuje právna norma, ktorá z takýchto dôležitých dokumentov vychádza a za takýto dôležitý dokument treba považovať aj informáciu o stratégii riešenia problému pružnosti práce s daňovými a colnými pohľadávkami, ktorý rovnako nebol, ktorý som teda nemal možnosť nájsť na webovej stránke, tak si myslím, že tieto materiály by mali byť prílohou zákona alebo mali by byť teda minimálne k dispozícii poslancom gestorského výboru, ktorým je výbor pre financie, rozpočet a menu. Okrem teda toho, čo som už povedal, tak je jednoznačné, že tento návrh zákona má ambíciu spresniť všetky ustanovenia, ktoré sa týkajú predovšetkým oblasti správy daní, ale aj oblasti daňovej kontroly. Zásadným spôsobom upravuje aj postup správcu dane v tých prípadoch, ak daňový subjekt je v omeškaní s platením dane viac ako 6 mesiacov. Myslím si, že to sú mimoriadne kľúčové veci a dôležité veci v oblasti správy daní. A pokiaľ sa tento zákon bude aplikovať v reálnej daňovej praxi, predovšetkým z pohľadu správcov dane, teda daňových úradov, tak v každom prípade si myslím, že by to malo mať pozitívny vplyv na štátny rozpočet. Z toho dôvodu ma prekvapuje dôvodová správa k tomuto návrhu zákona, kde sa veľmi jednoznačne a lakonicky konštatuje: „Návrh novely zákona Slovenskej národnej rady č. 511/1992 Zb. o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňajú niektoré ďalšie zákony, nebude mať dopad na štátny rozpočet.“ No, ja si myslím, že naším cieľom v oblasti skvalitňovania správy daní má byť pozitívny vplyv na štátny rozpočet. A predpokladám teda, že vo väzbe na príslušné ustanovenia tohto zákona sa predsa len dajú kvantifikovať niektoré pozitívne vplyvy z hľadiska správy a v konečnom dôsledku aj výberu daní. Nehovoriac o tom, že sa tam upravujú niektoré lehoty, ktoré nepochybne by mali mať v niektorých prípadoch možno pozitívny vplyv na štátny rozpočet a v niektorých prípadoch možno aj negatívny – o tom budem ešte čiastočne hovoriť. Pán minister, to je moja už štandardná výhrada. Možnože si myslíte, že vám chcem stále liezť na nervy s dôvodovými správami k zákonu a s tými vetami, čo tam napíšete, ale vždy sa predkladateľ odvoláva, a myslím si, že čiastočne niekedy aj vy, že dôvodová správa nie je bez, alebo teda priamo súčasťou zákona, ale dôvodová správa je dokument, ktorý by mal podporovať naše rozhodovania v súvislosti s týmto zákonom. Takže ja by som vás opäť raz chcel poprosiť, aby tie dôvodové správy boli objektivizované a pokiaľ rokujeme o takej dôležitej a pomerne rozsiahlej 32. novele zákona č. 511, tak predsa len by mala tam byť zmienka o tom, či skvalitnením správy daní sa zlepší aj celkový výber daní a príjem do štátneho rozpočtu. Myslím si, že to by malo byť absolútne hlavným leitmotívom celej legislatívy v tejto oblasti. Chcel by som v súvislosti s 511-kou aj predkladateľovi, teda ministerstvu financií, poďakovať za rešpektovanie niektorých pripomienok. Pripomienok Združenia miest a obcí Slovenskej republiky, Združenia Slovenskej poľnohospodársko-potravinárskej komory. Došli sme v niektorých veciach k dohode, že bol upravený príslušný text znenia alebo že niektoré ustanovenia sa z návrhu vypustili, ktoré sa zdali byť kontraproduktívne alebo nie dostatočne motivujúce z hľadiska zlepšenia správy daní. Takže chcel by som predkladateľom v tomto smere poďakovať, ale súčasne by som chcel ešte poprosiť o zváženie niektorých pozmeňujúcich návrhov, ktoré teraz v rozprave v súlade s rokovacím poriadkom chcem uplatniť. Môj prvý pozmeňujúci a doplňujúci návrh je, aby bod 12 § 14 ods. 1 bol vypustený. Diskutovali sme o tomto probléme aj v pôdohospodárskom výbore a myslím si, že podľa informácií, ktoré mám, tento problém bol aj predmetom diskusií v gestorskom výbore pre financie, rozpočet a menu. Žiaľ, v spoločnej správe som tento návrh nenašiel. A chcel by som odôvodniť, prečo tento návrh podávam. Som presvedčený, že možnosť vykonávať miestne zisťovanie v inej súvislosti ako s daňovým konaním je v rozpore s účelom tohto zákona a dáva tým priestor na neobmedzenú právomoc zo strany štátnej správy. Mám na mysli teraz, pokiaľ hovorím o štátnej správe, tak mám na mysli správcu dane. Správca dane by nemal mať možnosť prekračovať svoje kompetencie, ktoré bezprostredne nesúvisia s daňovým konaním. Môj druhý pozmeňujúci návrh je, aby bod 21, teda § 15 ods. 10, aby sa v § 15 ods. 10 slová „do 5 pracovných dní“ zmenili „do 15 pracovných dní“. A chcel by som upozorniť, že návrh tohto znenia je v spoločnej správe. Tam sa zatiaľ dospelo ku kompromisu, že tých 5 pracovných dní sa mení na 8 pracovných dní. Ja by som vás predsa, ctené dámy a páni, chcel poprosiť, či by sme nespravili, by som povedal, taký absolútny kompromis a či by sme sa predsa nepriklonili k tým 15 pracovným dňom. Chcel by som vám vysvetliť veľmi stručne, o čo ide. V oblasti správy daní daňová kontrola vykonáva kontrolu možno týždeň, možno mesiac, možno pol roka a sú kontroly, ktoré trvajú aj trištvrte roka. Na základe kontroly sa vyhotoví záznam. Tento záznam v súlade so zákonom č. 511 je povinný správca dane dať na pripomienkovanie, alebo teda na zaujatie stanoviska dotknutému kontrolovanému subjektu. A tam sa v 511-ke navrhuje 5 pracovných dní ako lehota na vyjadrenie. Ja si myslím, že nespravíme žiaden vážny prehrešok v oblasti správy daní, nebude to mať ani za následok žiadne výpadky v oblasti daňových príjmov, ak tá lehota bude do 15 dní. Sú veľmi zložité prípady, sú komplikované prípady, sú prípady alebo veľká väčšina komplikovaných prípadov končí na stole audítorov, končí na stoloch daňových poradcov, keď si dotknutý daňový subjekt má prevziať protokol o daňovej kontrole a okamžite zabezpečiť kompetentných a kvalifikovaných ľudí, ak to teda nie je v jeho profesionálnych schopnostiach, aby sa kvalifikovane mohli k tomu vyjadriť. Tak si myslím, že by sme mohli pristúpiť k tomu kompromisu 15 pracovných dní, aj keď teda už tých 8 pracovných dní predsa hodnotím pozitívne alebo podstatne pozitívnejšie, ako je tých 5 pracovných dní. A chcel by som v súvislosti s touto skutočnosťou ešte zdôrazniť. Dámy a páni, ak správca dane vyhotoví protokol a k tomuto protokolu sa kvalifikovaní ľudia, mám na mysli daňových poradcov, vyjadria, tak možnože predídeme mnohým nedorozumeniam a možno aj súdnym sporom. To je, dámy a páni, dôvod, prečo sa uchádzam o vašu priazeň, aby sa táto lehota 5 pracovných dní predĺžila na 15 pracovných dní. Z tohto dôvodu by som chcel poprosiť pána spravodajcu, aby ten bod spoločnej správy, ktorý sa týka lehoty na predĺženie, bol vyňatý na osobitné hlasovanie. Ospravedlňujem sa v tejto chvíli, ale teraz vám neviem presne povedať, ktorý je to bod, ale po skončení môjho vystúpenia si to môžeme skonfrontovať, ale pre poriadok uvádzam – bod týkajúci sa lehoty vyjadrenia k daňovému protokolu, prosím, aby bol vyňatý na osobitné hlasovanie. (Reakcia spravodajcu.) Pán spravodajca hovorí, že je to bod č. 1 spoločnej správy. Ďakujem pekne. Dámy a páni, chcel by som povedať ešte niekoľko slov o komplikovanom probléme. Ten sa týka § 79 ods. 4, ktorý navrhujem, aby znel: „Odklad platenia dane alebo zaplatenie dane v splátkach nesmie byť povolené na dobu dlhšiu ako tri roky odo dňa splatnosti dane alebo vyrubenia dane alebo jej rozdielu dane.“ Veľmi jednoducho a ľudovo povedané, týmto znením by sa umožnil odklad splátok dane. Tento odklad splátok dane by podľa tohto znenia nemal byť dlhší ako tri roky. Teraz sa všeobecne navrhuje v oblasti nepriamych daní, myslím, 6-mesačná lehota a v oblasti priamych daní, a to je tiež kompromisné rozhodnutie, za ktoré chcem poďakovať, ale človek vždy ide po tom kompromise ešte ďalej, sa navrhuje, myslím, v spoločnej správe ročná lehota v tomto smere. Tento môj návrh súvisí s tým predchádzajúcim obdobím a prosím, aby ste si to nevykladali v žiadnom prípade nesprávne, že chcem nejakým spôsobom zasiahnuť do oblasti pozitívneho výnosu daní, ale jednoznačne nám vychádza z pôvodne predloženej dikcie skutočnosť, že niektoré podnikateľské subjekty by museli alebo by jednoducho skrachovali, alebo by prešli procesom konkurzu. Pán minister, my sme sa snažili vo výbore pre pôdohospodárstvo o tomto probléme ešte diskutovať a chceli sme nájsť isté riešenie. Myslím, že pán riaditeľ sekcie v tomto smere asi nám rozumel, o čo nám ide, ale nepodarilo sa nám to, ani si nerobíme tú ambíciu, aby sme mali tú schopnosť to naformulovať. Ale my sme chceli naformulovať isté prechodné ustanovenie pre daňové subjekty, ktoré teraz sú v inom splátkovom režime z hľadiska priamych aj nepriamych daní. To znamená, že uplatňuje sa na nich odklad. Žiaľ, nevedeli sme to naformulovať. Nemám tú formuláciu ani teraz, takže preto sa uchádzam pred vami o ten pozmeňujúci návrh, aby tá lehota bola do troch rokov. Dámy a páni, len na porovnanie, v Českej republike napr. táto lehota je až do lehoty zániku daňovej povinnosti. Myslím si, že tá je dlhšia ako tri roky. Podobný alebo rovnaký prístup v tejto oblasti má aj Maďarská republika. Čo však ešte chcem povedať. Ja predpokladám, že v tejto chvíli už nie sme schopní to vyriešiť, ale pokiaľ by sme, teda bola dobrá vôľa aj zo strany ministerstva, viem, že je to veľmi vážny problém pre ministerstvo financií, aby sa tá trojročná lehota, ktorú navrhujem, do zákona dostala, tak by sme mohli spraviť džentlmenskú dohodu v tom, že by sme sa k tomuto zákonu v priebehu prvého štvrťroku vrátili a snažili sa pre tie subjekty, u ktorých by z objektívnych dôvodov hrozil v súvislosti s uplatnením toho pôvodného návrhu zákona, ktorý navrhujete, konkurz alebo likvidácia, tak že by sme sa teda dohodli, že by ministerstvo financií malo ambíciu, samozrejme, pokiaľ bude chcieť a pokiaľ to bude zlučiteľné s vašou koncepciou, že by sa naformulovalo prechodné ustanovenie, ktoré by sa týkalo tých dotknutých subjektov. Samozrejme, za tých podmienok, aby to tie dotknuté subjekty nemohli zneužiť. Ja teraz však nehovorím, pán minister, len v prospech daňových subjektov a ja chcem končiť odôvodnenie tohto môjho pozmeňujúceho návrhu aj v prospech správcu dane. Dámy a páni, ak sa udeje to, že tie subjekty jednoducho ekonomicky neprežijú, a myslím si, že nemusíme vôbec zakrývať, že ide predovšetkým o niektoré subjekty v oblasti nepriamych daní a ide o spotrebné dane z liehu, ak tieto subjekty neprežijú, tak Slovenská republika príde o tie daňové nedoplatky, ktoré dnes sú v odklade definitívne. Lebo pokiaľ tieto subjekty pôjdu do konkurzu, tak víno z konkurzu v žiadnom prípade nepokryje tie daňové nedoplatky, ktoré teraz sú v tom splátkovom režime. Chcel by som teda zdôrazniť, že pokiaľ sa uplatní 511-ka, a predpokladám, že sa uplatní, v tom znení, aké je, tak sa zásadným spôsobom, a teraz by som chcel, pán minister, keby ste ma počúvali, áno, ďakujem pekne, a v tom sa pravdepodobne zhodneme, že ak sa uplatní 511-ka, tak sa zásadným spôsobom zlepšuje pozícia správcu dane z hľadiska zábezpeky daňového nedoplatku. Takže na jednej strane zásadnejším spôsobom si daňový úrad, čo, prirodzene, všetci budeme podporovať, lepšie spraví, vie teda zabezpečiť zábezpeku daňového nedoplatku. Takže nebudem už o tom hovoriť viac. Chcel by som vás teda poprosiť o podporu toho môjho tretieho pozmeňujúceho návrhu, aby sa tá lehota predĺžila na tri roky s tým, samozrejme, že to považujem za nie dobré riešenie natrvalo a že by sme sa v prvom štvrťroku budúceho roku k tomuto problému vrátili prostredníctvom naformulovania prechodného uznesenia k platnej 511-ke. Dámy a páni, mám ešte jeden pozmeňujúci návrh. V § 74 ods. 6 doplniť znenie o novú vetu: „Správca dane má právo skontrolovať pravdivosť súpisu majetku daňového dlžníka.“ No, nie je to celkom jednoduché ustanovenie, ale táto požiadavka vychádza predovšetkým z potreby a požiadavky Združenia miest a obcí Slovenska a prostredníctvom takejto formulácie zákon umožní správcovi dane skontrolovať súpis majetku daňového subjektu a súpis majetku daňového subjektu vrátane jeho hnuteľného majetku. Čo to znamená? Ak sa zásadným spôsobom zlepší možnosť kontrolovať súpis majetku daňového subjektu aj majetku, ako som už povedal, majetku hnuteľného, zvýši sa účinnosť záložného práva pri výkone správy daní. Ja by som chcel poprosiť aj predstaviteľov a odborníkov ministerstva financií, aby ešte predtým, ako budeme hlasovať, posúdili tento môj návrh. Ja som zásadným spôsobom presvedčený, že on významným spôsobom zlepšuje pozíciu správcu dane, len nie som si teraz v tejto chvíli istý, či neprimeraným spôsobom nezasahuje do práv daňovníka. Takže si myslím, že pokiaľ budeme hlasovať, tak bude dostatok času na to, aby ste mohli posúdiť tento návrh. A predpokladám, že potom pred definitívnym hlasovaním sa pán minister k týmto návrhom vyjadrí. Dámy a páni, ďakujem pekne za pozornosť. Chcel by som skonštatovať, že pokiaľ budú podporené tieto návrhy, ktoré som predložil, tak poslanecký klub Hnutia za demokratické Slovensko nemá problém podporiť tento návrh. Vážené dámy a páni, vo svojom vystúpení idem ešte ďalej. Vzhľadom na to, že je to zákon, ktorý zásadným spôsobom zlepšuje pozíciu v oblasti správy daní, tak náš poslanecký klub s najväčšou pravdepodobnosťou je pripravený ho podporiť aj za predpokladu, že tie pozmeňujúce návrhy neprejdú. Ale ešte raz sa teda uchádzam o vašu priazeň v prospech tých pozmeňujúcich návrhov. Ďakujem pekne za pozornosť. (Potlesk.) Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Pán poslanec Maxon bol písomne prihlásený do rozpravy. Otváram možnosť hlásiť sa ústne do rozpravy k tomuto bodu programu. Pán poslanec Šulaj. Uzatváram možnosť ústne sa hlásiť do rozpravy. Pán poslanec Šulaj, nech sa páči, máte slovo.