V. Veteška, podpredseda NR SR: (2005-06-29):
K. Džupa, poslanec: Vážený pán podpredseda Národnej rady, vážené dámy poslankyne, páni poslanci, vážený pán minister, skôr ako dám pozmeňujúce a doplňujúce návrhy k predmetnému návrhu zákona č. 580/2004 z. z. Dovoľte mi, aby som využil priestor a čas a povedal niektoré z môjho pohľadu zásadné stanoviská. Do určitej miery tak reagoval aj na invektívu pána poslanca Pašku, ktorú nepovažujem za korektnú, vhodnú ani správnu. V prvom rade chcem podotknúť, že prijatie reformných zákonov z dielne vlády Slovenskej republiky, ktoré predkladal pán minister zdravotníctva, sme tak v prvom, druhom, treťom čítaní aj pri opakovanom hlasovaní po navrátení týchto zákonov prezidentom Slovenskej republiky klub ako celok nepodporili. Celkom jasne, konkrétne a zreteľne sme vyjadrili svoje výhrady, týkali sa mnohých oblastí, pripomeniem aspoň dve. Tou prvou je, že predložené zákony, tým reforma zdravotníctva, čo sa týka filozofie tvorby týchto zákonov nebola a nie je v súlade s naším pohľadom na transformáciu slovenského zdravotníctva a opierali sme sa hlavne o skúsenosti, ktoré sme nadobudli pri aplikácii transformácie slovenského zdravotníctva z dielne ministra doktora Soboňu v rokoch 1992 – 1993. Druhú vec, ktorú sme ako zásadnú pripomienkovali, bola skutočnosť, že podľa našej predstavy, podľa nášho presvedčenia bol rozsah spoluúčasti pacienta pri realizovanej zdravotnej starostlivosti rôznych typov a stupňov príliš tvrdý, a pritom sme vedeli, že vláda tak robí hlavne z toho dôvodu, aby získala rýchle efekty z realizovanej reformy. Myslím tým nielen odborné, organizačné, ekonomické, ale, samozrejme, aj politické efekty. Naša cesta, ktorú sme prezentovali v rokoch 1993, 1994 a v tomto období bola asi taká, že sme presadzovali model spoluúčasti, zapojenia spoluúčasti v menšom rozsahu aj s vedomím, že efekty, o ktorých som hovoril pred chvíľou, prídu s oveľa dlhším časovým obdobím. Faktom ale ostáva, že zákony prijaté boli aj tie, aj potom, čo ich pán prezident vrátil opäť do parlamentu. Prečo to hovorím? Pretože dnešná novelizácia všetkých šiestich reformných zákonov v prípade, že bude úspešná, môže dať odpoveď na otázku, či táto novelizácia nastolí stav lepší, ako sú pôvodne schválené zákony, alebo horší ako stav dnes platný. A z tohto hľadiska aj pristupujeme k celému procesu schvaľovania reformných zákonov, lepšie povedané, noviel týchto zákonov. Sú štyri oblasti, ktoré nás musia zaujímať predovšetkým. Či táto novela prospieva vykonateľnosti, čo je problém štátu a opozičná politická strana nemusí vytvárať podmienky pre štát, pre vládu, aby vykonateľnosť bola lepšia. Druhým aspektom je, či novely prinesú spresnenie terminológie, hlavne, aby nebol možný minimálne dvojaký výklad jednotlivých paragrafov týchto zákonov a myslíme predovšetkým na  špekulatívny výklad, ktorý by v konečnom dôsledku ohrozil poskytovanie zdravotnej starostlivosti, bol teda na neprospech zdravotníckeho pracovníka, rovnako aj pacienta, potenciálneho pacienta a v konečnom dôsledku aj pre štát. A v tejto oblasti sa musíme  angažovať, chceme sa angažovať, aj sme sa v celom doterajšom priebehu angažovali. Tretí aspekt, ktorý musíme brať do úvahy, je, či prispieť pri novelizácii v praxi zdravotníckych pracovníkov všetkých stupňov a typov. A to je opäť oblasť, kde sa angažujeme a budeme angažovať najmä z dôvodu, že z prostredia zdravotníckych pracovníkov prichádzali a prichádzajú najväčšie podnety, najväčšie množstvo podnetov na upresnenie prijatých zákonov cez novelizáciu týchto zákonných noriem. A po štvrté, a to je podstatné v našom stanovisku k prerokovaným zákonom, je, či vieme novelizáciou týchto zákonov zmierniť dopady reformných zákonov na pacientsku verejnosť, na obyvateľov Slovenskej republiky, Opäť oblasť, kde máme množstvo podnetov, ktoré vyplývajú z osobného kontaktu priamo v teréne, keď to tak môžem povedať, ale aj z množstva listov a iných foriem komunikácie, ktoré prichádzajú do nášho poslaneckého klubu, nehovoriac už o vynikajúcej možnosti, ktorú my máme, že máme množstvo odborníkov, ktorí sú v praxi v rôznych typoch zdravotníckych zariadení a máme sa teda možnosť oprieť aj o ich praktické skúsenosti z realizácie týchto zákonov v praxi. Mali sme dve možnosti, ako pristúpiť k práci na novelizácii týchto zákonov. Cez výbor Národnej rady Slovenskej republiky, kde máme dvojnásobné zastúpenie, cez ostatné výbory Národnej rady, alebo cez plénum Národnej rady Slovenskej republiky. Domnievam sa, že sme zvolili správnu cestu a gro našich výhrad, zásadných pripomienok sme uplatnili práve cez Výbor pre zdravotníctvo Národnej rady Slovenskej republiky najmä z toho dôvodu, že tam bol lepší  priestor a viac času sme mali k dispozícii, aby sme  vyprecizovali naše názory do paragrafového znenia, obhájili ich u ostatných kolegov výboru. Koniec koncov, doteraz všetci, ktorí vystúpili, vlastne svojimi pozmeňujúcimi návrhmi sledujú podobnú líniu a prihliadajú alebo sa pridŕžajú ambície vylepšiť existujúce a platné zákony. Niekto ide cestou cez plénum Národnej rady a my sme použili prevažne priestor na schôdzach výboru. Nechápem potom z tohto hľadiska výhrady kolegu Mgr. Pašku a dosť nekorektné politikárčenie na náš účet. Predpokladám, že sa nám ospravedlní. Ak vo všeobecnosti zhodnotím podnety, ktoré prichádzali do výboru pre zdravotníctvo jednotlivým poslancom výboru, tak musím korektne uznať, že asi tretina z nich boli vecné, vychádzajúce z praxe, a musím tiež korektne priznať, že na niekoľko desiatok hodín trvajúcich rokovaniach výboru pre zdravotníctvo sme sa snažili tieto praktické požiadavky z aplikácie zákonov dostať do podoby, ktorú bolo možné zapracovať do jednotlivých zákonov vo forme noviel. Treba však povedať, a dnešné rokovanie pléna to len potvrdzuje, že zjavne cítiť vplyv rôznych lobistických skupín, ktoré uplatňujú svoje v mnohých prípadoch čiastočne opodstatnené, v mnohých prípadoch opodstatnené, ale často aj neopodstatnené požiadavky, a keď to nešlo cez Výbor pre zdravotníctvo Národnej rady Slovenskej republiky, tak sa využívajú poslanci Národnej rady bez ohľadu na to, v ktorom klube sú, či sú nezaradení. Dokonca sa tu v mnohých prípadoch objavili návrhy „rotujúcich“ pozmeňujúcich návrhov, ktoré sme si už v tom dvojročnom cykle, kým sa zákony prijímali, vypočuli z úst rôznych poslancov rôznych politických subjektov koalície či opozície. Nemožno vyčítať iniciátorom týchto pozmeňujúcich návrhov ich aktivitu, ale zase na druhej strane odborníci, ktorí sa zaoberajú problematikou transformácie zdravotníctva ich vedeli veľmi rýchlo a presne identifikovať aj vycítiť či odhaliť dôvod, pre ktorý tieto pozmeňujúce návrhy boli predložené. Nemalou mierou na debate nielen vo výbore, ale hlavne tu v pléne sa podieľa skutočnosť, že sa zvolebnieva. Čo nevidieť máme regionálne voľby a z mnohých príspevkov poslancov vidieť, že tento fakt majú na zreteli a z tohto dôvodu je tiež pre odborníka minimálne ťažké odhaliť, čo je podstatné, odborné, praktické v ich príspevkoch a čo je len snaha prezentovať sa prostredníctvom záznamu, či záujmu médií pred svojimi voličmi. Aj to je do určitej miery legitímne právo, ale pre praktický výkon odbornej činnosti, organizačnej činnosti, novelizácie týchto zákonov s ním veľmi rátať nemožno tak ako bolo, pokiaľ sa chceme držať tých základných zásad, ktoré som prezentoval, teda prispieť k tomu, aby najmä zdravotnícki pracovníci, ale hlavne občania Slovenskej republiky dostali po novelizácii zákon, ktorý je oproti tomu dnešnému lepší a výhodnejší. To je aj odpoveď, akú politiku robia poslanci Ľudovej strany – HZDS a som rád, že mám tu možnosť v tejto chvíli to takto prezentovať. Teraz k jednotlivým pozmeňujúcim návrhom. Dovoľujem si predložiť Národnej rade Slovenskej republiky pozmeňujúci návrh, a to: Po prvé. V čl. I sa za bod 21 vkladá nový bod 22, ktorý znie: Bod 22. Za § 10 sa vkladá § 10a, ktorý vrátane nadpisu znie: § 10a: „Európsky preukaz zdravotného poistenia. Príslušná zdravotná poisťovňa je povinná vydať poistencovi európsky preukaz zdravotného poistenia (ďalej len európsky preukaz) do 30 dní od podania žiadosti. Žiadosť musí byť písomná.“ Po druhé. Európsky preukaz spĺňa náležitosti a obsahuje údaje podľa osobitných predpisov. Myslí sa tým predovšetkým rozhodnutie č. 189 správnej komisie z 18. júna 2003 s cieľom zaviesť Európsku kartu zdravotného poistenia, ktorá nahradí formuláre potrebné na žiadosti vydané podľa nariadenia Rady EHS č. 1408/71 a č. 574/72 vzťahujúce sa na prístup k zdravotnej starostlivosti počas dočasného pobytu v členskom štáte inom ako príslušnom alebo inom ako štát bydliska trvalého pobytu. Rozhodnutie č. 190 správnej komisie z 18. júna 2003 týkajúce sa technických špecifikácií Európskej karty zdravotného poistenia. Po tretie. Za vydanie Európskeho preukazu uhrádza poistenec príslušnej zdravotnej poisťovni poplatok vo výške ustanovenej podľa ods. 4. Poplatok je príjmom príslušnej zdravotnej poisťovne. Po štvrté. Poistenec je povinný pri zmene zdravotnej poisťovne alebo zániku skutočností zakladajúcich účasť na verejnom zdravotnom poistení do 8 dní vrátiť Európsky preukaz zdravotnej poisťovni, ktorá bola jeho príslušnou zdravotnou poisťovňou. Po piate. Výšku, lehotu splatnosti a spôsob úhrady za vydanie Európskeho preukazu ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo zdravotníctva. Druhý návrh. V čl. I v bode 51 v § 22 ods. 2 písm. b) znie: b) Vrátiť zdravotnej poisťovni preukaz poistenca, a ak mu zdravotná poisťovňa vydala Európsky preukaz podľa § 10a aj Európsky preukaz. Pri zmene zdravotnej poisťovne podľa § 7 ods. 4 alebo zániku skutočností zakladajúcich účasť na verejnom zdravotnom poistení. Tretí návrh. V čl. I sa za bod 58 vkladá nový bod 59, ktorý znie: Bod 59. V § 25 sa ods. 2 dopĺňa písm. c), ktoré znie: c) „Vydať poistencovi Európsky preukaz podľa § 10a.“ Odôvodnenie: Dopĺňa sa úprava vydávania Európskych preukazov zdravotného poistenia, ktoré nahrádzajú formuláre E 111 vydávané zdravotnými poisťovňami, keďže Slovenskej republike sa končí prechodné obdobie na zavedenie Európskeho preukazu zdravotného poistenia. Myslím si, že bližšie k tomu sa ďalej netreba vyjadrovať. V čl. I v bode 70 návrhu sa za § 32 vkladá § 33, ktorý znie: § 33. „V roku 2005 je zdravotná poisťovňa povinná vydať Európsky preukaz najneskôr do 31. decembra 2005.“ V nadväznosti na navrhovanú úpravu sa legislatívne upraví znenie úvodnej vety sedemdesiateho bodu takto: Za § 31 sa vkladajú § 32 a § 33, ktoré znejú: Odôvodnenie vyplýva z predchádzajúceho návrhu, aby sa vytvoril dostatočný časový priestor pre zdravotnú poisťovňu na vydávanie Európskych preukazov v roku 2005. Ďalej navrhujem zo spoločnej správy (tlač 1112a) vyňať na osobitné hlasovanie body 42 a 46 v nadväznosti na tieto pozmeňujúce návrhy. Chcem povedať v úvode, že tieto v predmetnom návrhu zákona sú jeho súčasťou, ale vzhľadom na určité nejasnosti a práve dezinterpretácie, možné dezinterpretácie, ako som uviedol v úvodnej časti svojho vystúpenia, som presvedčený, že toto znenie je presnejšie, je jasnejšie, neumožňuje dvojitý výklad, ale čo z praktického hľadiska považujem za podstatné, umožní mobilizovať podľa triezveho odhadu  okolo 1 miliardy Sk do aktívneho zdravotníctva ešte v tomto roku, čo významným spôsobom môže zlepšiť podmienky pre poskytovateľov zdravotnej poisťovne aj pre zdravotné poisťovne, ktoré túto starostlivosť budú financovať. Bod 62. § 27 vrátane nadpisu znie: § 27. Mesačné prerozdeľovanie preddavkov na poistné. Po prvé. Mesačné prerozdeľovanie preddavkov na poistné sa vykonáva v každom kalendárnom mesiaci za kalendárny mesiac, ktorý dva mesiace predchádzal tomuto kalendárnemu mesiacu (ďalej len mesačné prerozdeľovanie). Po druhé. Zdravotná poisťovňa je povinná do dvadsiateho dňa v kalendárnom mesiaci oznámiť úradu po a celkovú sumu zaplatených preddavkov za poistné podľa ods. 3; po b celkovú sumu preddavkov na poistné, ktoré sú platitelia poistného povinní odviesť zdravotnej poisťovni za kalendárny mesiac, za ktorý sa mesačné prerozdeľovanie vykonáva; po c počet poistencov podľa pohlavia a veku za kalendárny mesiac, za ktorý sa mesačné prerozdeľovanie vykonáva. Po tretie. Základom mesačného prerozdeľovania je 85 percent z celkovej sumy zaplatených preddavkov na poistné, ktoré po a platiteľ poistného podľa § 1 ods. 1 písm. a) až c) a ods. 2 zaplatil zdravotnej poisťovni v kalendárnom mesiaci nasledujúcom po mesiaci, za ktorý sa mesačné prerozdeľovanie vykonáva; po b platiteľ poistného podľa § 11 ods. 1 písm. d) zaplatil zdravotnej poisťovni v kalendárnom mesiaci, za ktorý sa mesačné prerozdeľovanie vykonáva (ďalej len základ mesačného prerozdeľovania). Po štvrté. Štandardizovaný príjem na účely mesačného prerozdeľovania na jedného prepočítaného poistenca podľa § 28 ods. 1 je podiel celkového základu mesačného prerozdeľovania a celkového počtu prepočítaných poistencov. Celkový základ mesačného prerozdeľovania je súčet základov mesačného prerozdeľovania za všetky zdravotné poisťovne. Celkový počet prepočítaných poistencov je súčet prepočítaných poistencov všetkých zdravotných poisťovní. Po piate. Celková suma z mesačného prerozdeľovania pre zdravotnú poisťovňu sa vypočíta vynásobením počtu prepočítaných poistencov zdravotnej poisťovne štandardizovaným príjmom podľa ods. 4 na jedného prepočítaného poistenca. Po šieste. Výsledkom mesačného prerozdeľovania pre zdravotnú poisťovňu je rozdiel celkovej sumy z mesačného prerozdeľovania podľa ods. 5 pre zdravotnú poisťovňu a základu mesačného prerozdeľovania pre zdravotnú poisťovňu. Po siedme. Ak je výsledok mesačného prerozdeľovania pre zdravotnú poisťovňu po a kladný, zdravotná poisťovňa má  pohľadávky voči iným zdravotným poisťovniam (ďalej len oprávnená poisťovňa). Po b záporný, zdravotná poisťovňa má záväzky voči iným zdravotným poisťovniam  (ďalej len povinná poisťovňa). Po ôsme. Úrad doručí každej zdravotnej poisťovne do 25. dňa v kalendárnom mesiaci rozhodnutie o mesačnom prerozdeľovaní,  v ktorom po a  uvedie za každú zdravotnú poisťovňu po prvé, celkovú sumu zaplatených preddavkov za poistné podľa ods. 2 písm. a); po druhé, celkovú sumu preddavkov na poistné  podľa ods. 2 písm. b); po tretie, počet poistencov podľa pohlavia a veku podľa ods. 2 písm. c). Po štvrté, počet prepočítaných poistencov podľa § 28 ods. 1; po b rozhodne o, po prvé, výške štandardizovaného príjmu na jedného prepočítaného poistenca podľa ods. 4; po druhé, rozhodne o celkovej sume z mesačného prerozdeľovania podľa ods. 5 pre každú zdravotnú poisťovňu, po tretie, o výsledku mesačného prerozdeľovania podľa odseku 6 pre každú zdravotnú poisťovňu, po štvrté, spôsob vysporiadania pohľadávok a záväzkov z mesačného prerozdeľovania  podľa ods. 9, po piate, povinnosti zaplatiť poplatok z omeškania podľa § 28 ods. 5. Po deviate. V rozhodnutí podľa ods. 8 úrad stanoví každej povinnej poisťovni výšku jej záväzku voči každej oprávnenej poisťovni. Výška záväzku sa vypočíta  ako súčin koeficientu oprávnenej poisťovne a výsledku mesačného prerozdeľovania pre povinnú poisťovňu. Koeficient oprávnenej poisťovne sa vypočíta ako podiel výsledku mesačného prerozdeľovania pre oprávnenú  poisťovňu a súčtu výsledkov mesačného prerozdeľovania pre všetky oprávnené poisťovne. Povinná poisťovňa je povinná uhradiť záväzky voči oprávneným poisťovniam do 5 pracovných dní, upozorňujem do 5 pracovných dní od doručenia rozhodnutia podľa ods. 8. Bod 63. Za § 27  sa vkladá nový  § 27a, ktorý vrátane nadpisu znie: § 27a. Ročné prerozdeľovanie poistného. Po prvé, ročné prerozdeľovanie poistného sa vykonáva v každom kalendárnom roku za predchádzajúci kalendárny rok  (ďalej len ročné prerozdeľovanie). Po druhé, zdravotná poisťovňa je povinná do 31. mája kalendárneho roka nasledujúceho po rozhodujúcom období, za ktoré sa uskutočnilo ročné zúčtovanie poistného, oznámiť úradu po a celkovú sumu poistného, ktoré je platiteľ poistného povinný odviesť zdravotnej poisťovni podľa § 15 za rozhodujúce obdobie (ďalej len povinné poistné). Po b počet poistencov  podľa pohlavia a veku za rozhodujúce obdobie. Po tretie, základnom ročného prerozdeľovania  poistného je 85,5 percenta povinného poistného podľa ods. 2 písm. a) (ďalej len základ ročného prerozdeľovania). Po štvrté, štandardizovaný príjem na účely ročného prerozdeľovania  na jedného prepočítaného poistenca podľa § 28 ods. 1 je podiel celkového základu ročného prerozdeľovania a celkového počtu prepočítaných poistencov. Celkový základ ročného prerozdeľovania je súčet základov ročného prerozdeľovania za všetky zdravotné poisťovne. Celkový počet prepočítaných poistencov je súčet prepočítaných poistencov všetkých zdravotných poisťovní. Po piate. Celková suma z ročného prerozdeľovania  pre zdravotnú poisťovňu sa vypočíta vynásobením počtu prepočítaných poistencov zdravotnej poisťovne štandardizovaným príjmom podľa ods. 4 na jedného prepočítaného poistenca. Po šieste. Výsledkom ročného prerozdeľovania pre zdravotnú poisťovňu je rozdiel celkovej sumy z ročného prerozdeľovania podľa ods. 5 pre zdravotnú poisťovňu a základu ročného  prerozdeľovania pre zdravotnú poisťovňu. Po siedme. Upraveným výsledkom ročného prerozdeľovania  pre zdravotnú poisťovňu je rozdiel výsledku ročného prerozdeľovania pre zdravotnú poisťovňu podľa ods. 6 a súčty výsledkov mesačných prerozdeľovaní  pre zdravotnú poisťovňu podľa § 27 ods. 6. Po ôsme. Ak je upravený  výsledok ročného prerozdeľovania pre zdravotnú poisťovňu po a kladný, zdravotná poisťovňa má pohľadávky voči iným zdravotným poisťovniam. Po b záporný, zdravotná poisťovňa má záväzky voči iným zdravotným poisťovniam. Po deviate. Úrad doručí každej zdravotnej poisťovni do 30. júna kalendárneho roka nasledujúceho po rozhodujúcom období rozhodnutie o ročnom prerozdeľovaní, v ktorom po  a uvedie za každú zdravotnú poisťovňu po prvé, celkovú sumu povinného poistenia podľa ods. 2 písm. a); po druhé, počet poistencov podľa pohlavia a veku podľa ods. 2 písm. b); po tretie, počet prepočítaných poistencov podľa § 28 ods. 1. Po b rozhodne o, po prvé, výške štandardizovaného príjmu na jedného prepočítaného poistenca podľa ods. 4; po druhé, v celkovej sume z ročného prerozdeľovania podľa ods. 5 pre každú zdravotnú poisťovňu;  po tretie, o výsledku ročného prerozdeľovania podľa ods. 6 pre každú zdravotnú poisťovňu; po štvrté, o upravenom výsledku ročného prerozdeľovania  podľa ods. 7 pre každú zdravotnú poisťovňu; po piate, spôsobe vysporiadania pohľadávok a záväzkov z ročného prerozdeľovania  podľa ods. 10; po šieste, povinnosti zaplatiť poplatok z omeškania podľa  § 28 ods. 5. Desiaty bod. V rozhodnutí podľa ods. 9 úrad stanoví každej zdravotnej poisťovni podľa ods. 8 písm. b) výšku  jej záväzku voči každej zdravotnej poisťovni podľa ods. 8 písm. a). Výška záväzku sa vypočíta ako súčin koeficientu zdravotnej poisťovne podľa ods. 8 písm. a) a upraveného výsledku ročného prerozdeľovania pre zdravotnú poisťovňu podľa ods. 8 písm. b). Koeficient zdravotnej poisťovne podľa ods. 8 písm. a) sa vypočíta ako podiel upraveného výsledku ročného prerozdeľovania  pre zdravotnú poisťovňu podľa ods. 8 písm. a) a súčtu upravených výsledkov ročného prerozdeľovania pre všetky zdravotné poisťovne podľa ods. 8 písm. a). Zdravotná poisťovňa podľa ods. 8 písm. b) je povinná uhradiť záväzky voči zdravotným poisťovniam, to je veľmi dôležité, podľa ods. 8 písm. a) do 31. augusta kalendárneho roku, v ktorom sa vykonáva  ročné prerozdelenie. Táto lehota však  neuplynie skôr ako dva mesiace od doručenia rozhodnutia podľa ods. 9. 64. § 28 znie: Ja viem, že sú to čísla, ale verte, že ľudia pracujúci v zdravotníctve, v zdravotných poisťovniach, v zdravotníckych zariadeniach vedia, o čom čítať a rokovací poriadok mi ukladá povinnosť pred plénom Národnej rady  ho prečítať. § 28. Po prvé, počet prepočítaných poistencov zdravotnej poisťovne sa vypočíta ako súčet poistencov podľa pohlavia a veku vynásobený indexom rizika nákladov. Po druhé, index rizika nákladov sa vypočítava v každom kalendárnom roku na nasledujúci kalendárny rok  z priemerných  nákladov zdravotných poisťovní vynaložených najmenej na 95 percent poistencov v období od 1. januára do 31. decembra kalendárneho roka, ktorý dva roky predchádza kalendárnemu roku, na ktorý sa vypočítava index rizika nákladov. Po tretie, index rizika nákladov na príslušný kalendárny rok ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo   zdravotníctva do 31. decembra kalendárneho roku predchádzajúceho kalendárneho roku, na ktorý sa ustanovuje index rizika nákladov. Po štvrté, odvolanie proti rozhodnutiu podľa § 27  ods. 8 a § 27 a ods. 9 nemá odkladný účinok. Na toto konanie sa vzťahujú všeobecne predpisy  o správnom konaní, ak tento zákon neustanovuje inak. Po piate, ak je zdravotná poisťovňa v omeškaní s plnením záväzku podľa § 27 alebo podľa § 27a, je povinná zaplatiť zdravotnej poisťovni, voči ktorej má záväzok, poplatok vo výške 0,2 percenta z dlžnej sumy za každý  kalendárny deň omeškania. Po šieste, podrobnosti o mesačnom prerozdeľovaní a o ročnom prerozdeľovaní ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo zdravotníctva po dohode s ministerstvom financií. Čo sa týka odôvodnenia, hovoril som to na úvod, teraz sa patrí povedať, ako sa na to dívajú zdravotnícke zariadenia a zdravotnícke poisťovne. Zdravotnícke zariadenia by takýto právny stav privítali. Hovoril som, že ešte v tomto roku po nadobudnutí účinnosti tejto novely je slabý odhad alebo reálny odhad mobilizácie jednej miliardy korún pre poskytovateľov zdravotnej starostlivosti. Problém bol, či sa s týmto paragrafovým znením a s touto dikciou dokážu vysporiadať zdravotné poisťovne, lebo je to dosť prísne a dosť náročné na evidenciu hlavne poistencov podľa kritérií, ktoré som čítal. Na základe poslaneckého prieskumu, ktorý urobil  Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre zdravotníctvo a ktorého prieskumu sa vlastne prakticky zúčastnili všetci poslanci výboru pre zdravotníctvo, vyplýva, že zdravotné poisťovne sú schopné  túto novelu, tieto paragrafy realizovať a môžem bez obáv povedať, že by takéto znenie tiež privítali. Takže ide o súzvuk záujmu zdravotníckych zariadení, teda poskytovateľov, a zdravotných poisťovní, čo je vysoko pravdepodobnou zárukou aj prospechom pre pacientov a tých, ktorí užívajú výsledky práce zdravotníctva. Druhý pozmeňujúci návrh, a je to už posledný v tejto časti. V čl. I bod 69 vládneho návrhu znie: Bod 69. § 31 sa dopĺňa ods. 3 až 13, ktoré znejú: Piaty odsek. Prvé ročné zúčtovanie  poistného podľa tohto zákona vykonajú platitelia poistného a zdravotné poisťovne za štát v roku 2006 za rok 2005, to je to, čo som hovoril, že prospech by sme už mohli mať v tomto roku. Oslobodenie od povinnosti vykonať ročné zúčtovanie poistného podľa ustanovenia § 19 ods. 1 sa vzťahuje aj na ročné zúčtovanie poistného za rok 2005. Šiesty odsek. Ak sa ročné zúčtovanie poistného za poistenca podľa § 19 ods. 1 písm. a) až d) a ods. 6 nevykoná, preddavky na poistné podľa § 16, ktoré boli platitelia poistného podľa § 11 ods. 1 písm. a) až c) a ods. 2 povinní za tohto poistenca odviesť, za rozhodujúce obdobie sa považujú za poistné v tomto rozhodujúcom období podľa tohto zákona. Siedmy odsek. Vymeriavací základ zamestnanci na účely ročného zúčtovania poistného za rok 2005, za kalendárne mesiace roku 2005 do účinnosti tohto zákona sa určí podľa doterajších predpisov a za kalendárne mesiace roku 2005 od účinnosti tohto zákona sa určí podľa tohto zákona. Ôsmy odsek. Vymeriavací základ zamestnávateľa na účely ročného zúčtovania poistného za rok 2005 sa určí podľa § 13 ods. 10 tohto zákona po zohľadnení ods. 7. Deväť. Vymeriavací základ poistenca podľa § 11 ods. 2 na účely zúčtovania poistného, ročného zúčtovania poistného za rok 2005 sa určí za kalendárne mesiace roku 2005 od účinnosti tohto zákona podľa § 13 ods. 7 až 9, 13, 17 a 18 tohto zákona, čo je, samozrejme, logické. Desať. Vymeriavací základ samostatne zárobkovo činnej osoby na účely ročného zúčtovania poistného za rok 2005 je vo výške podielu základu dane z príjmu fyzických osôb podľa osobitného predpisu okrem príjmov z prenájmov a príjmov, z ktorých sa vyberá daň zrážkou dosiahnutý v roku 2005, ktorý nie je znížený o poistné na verejné zdravotné poistenie a 2 až 14. Ustanovenia § 13 ods. 8, 9, 13, 17 a 18 sa použijú rovnako. Ustanovenie ods. 11 týmto nie je dotknuté. Odsek jedenásť. Do vymeriavacieho základu samostatne zárobkovo činnej osoby na účely ročného zúčtovania poistného za rok 2005, ktorá bola v roku 2005 do účinnosti tohto zákona považovaná za samostatne zárobkovú činnú osobu ako konateľ spoločnosti s ručením obmedzeným, sa započítava podiel odmeny za výkon funkcie konateľa spoločnosti s ručením obmedzeným považovanej za príjem zo závislej činnosti podľa osobitného predpisu dosiahnutej v roku 2005 do účinnosti tohto zákona, ktorá nie je znížená o poistné na verejné zdravotné poistenie a 2, 14. Ustanovenia § 13 ods. 8, 9, 13, 17 sa používajú rovnako. To je už vlastne atomizácia na jednotlivé typy zamestnávateľov, zamestnancov a podobne. Dvanásť. Vymeriavací základ poistenca, ktorý bol v rozhodujúcom období poistencom štátu podľa § 11 ods. 8 písm. a) až i) a k) a splnil podmienky uvedené v § 11 ods. 9 je pomerná časť vymeriavacieho základu podľa § 13 ods. 1 až 10 prislúchajúca k počtu kalendárnych dní, počas ktorých nebol tento poistenec poistencom štátu. Trinásty odsek. Prvé ročné prerozdeľovanie poistného podľa tohto zákona sa vykoná v roku 2006 za rok 2005. Úrad pri rozhodovaní o ročnom prerozdeľovaní poistného za rok 2005 zohľadní mesačné prerozdeľovanie poistného vykonané za všetky kalendárne mesiace roku 2005 vrátane mesačných prerozdeľovaní poistného vykonaných podľa doterajších predpisov. Prvé mesačné prerozdeľovanie preddavkov na poistné podľa § 27 a § 28 tohto zákona sa vykoná v kalendárnom mesiaci, v ktorom nadobudne účinnosť tento zákon. Takže vlastne je to prenesenie povinností a výhod mesačného na ročné zúčtovanie, tým krížové prepojenie a lepšia presnosť pri vykonávaní a kontrole nakladania s poistným. Vážené dámy poslankyne, vážení páni poslanci, uchádzam sa o vašu priazeň pri schvaľovaní týchto pozmeňujúcich návrhov, za čo vám ďakujem.