Klus, Martin, poslanec NR SR (2018-09-20):
Ďakujem pekne. Hovorím, sú to síce dve rôzne úpravy, ako hovorím, jedna je ústavná, druhá je úpravou jednoduchou v rámci legislatívneho konania, ale obe bezprostredne súvisia a na seba nadväzujú. Zároveň teda ďakujem za túto možnosť prezentovať tento návrh zákona. Pôvodne sme totiž nepočítali s tým, že v pondelky sú rokovacie dni, pán podpredseda, takže preto som tu v pondelok nebol, keď ste ma spomínali, lebo som mal naplánované iné aktivity podľa kalendára, ktorý ste schválili vy. Ale počul som o tom, že môžme do budúcna požiadať o naplánovanie bodu, takže radi to využijeme. Ďakujem pekne za oficiálne a verejné potvrdenie v tejto súvislosti. No a teraz k veci. Začnem tým ústavným návrhom zákona. Je to veľmi dôležitá, ale zároveň veľmi jednoduchá vec, ktorá, verím, bude mať širokú podporu v tomto parlamente, pretože sa vďaka nej dokáže urobiť jedna veľmi užitočná a osožná vec. Cieľom návrhu ústavného zákona je totiž odstrániť neopodstatnené ústavné obmedzenie, podľa ktorého sa voľby prezidenta Slovenskej republiky majú vykonať najneskôr 60 dní pred uplynutím funkčného obdobia dosluhujúceho prezidenta. Táto 60-dňová lehota je značne obmedzujúca pre prípadné zlučovanie volieb prezidenta Slovenskej republiky s voľbami do Európskeho parlamentu, o čo ide primárne v našom návrhu zákona, ktorá sa rieši samostatným návrhom novely zákona o podmienkach výkonu volebného práva, čo je práve tá tlač 1056, o ktorej budem hovoriť za chvíľočku, a to je tá, ktorú sme predložili spoločne s týmto návrhom zákona na túto schôdzu Národnej rady Slovenskej republiky. Táto novela nadväzuje na vhodne nastavenú novelu volebného zákona z marca 2017. A tu sa chcem obzvlášť obrátiť na vás, milí kolegovia a milé kolegyne z vládnej koalície, je to váš návrh zákona, ktorý ste schválili v marci 2017, kedy ste zlúčili voľby do župných alebo, keď chceme, krajských zastupiteľstiev a voľby županov alebo, keď chceme, predsedov samosprávnych krajov spoločne s voľbami primátorov, starostov obecných a mestských zastupiteľstiev. Čiže v podstate len nadväzujeme na to, čo ste urobili vy, akurát že v tomto kontexte, a k tomu sa dostanem trošičku neskôr, to bude omnoho jednoduchšie a omnoho prehľadnejšie. Túto 60-dňovú lehotu, o ktorej hovorím v tejto súvislosti, v súvislosti teda s ústavným návrhom zákona, je však možné skrátiť bez ohľadu na prijatie novely volebného zákona upravujúceho zlúčenie volieb, pretože 60-dňový odstup nemá žiadny racionálny základ podľa nášho názoru a v iných štátoch Európskej únie si vystačia s omnoho kratšou lehotou. Napríklad súčasný francúzsky prezident zvíťazil vo voľbách dňa 7. mája 2017 a už 14. mája 2017 sa ujal funkcie. Čiže vidíme, že tam ten rozdiel je výrazne, výrazne menší ako v našich podmienkach. Navyše príliš veľký časový odstup od volieb predlžuje medziobdobie, kedy dôveru občanov mohol získať iný prezident, no kompetencie stále vykonáva prezident dosluhujúci, čo zároveň znižuje jeho váhu. Toto je problém, ktorému čelíme na Slovensku v mnohých prípadoch. Napríklad nám práve v Banskej Bystrici bolo oznámené, že najbližšie mestské zastupiteľstvo bude až 13. novembra. Ja osobne nie som nadšený touto informáciou, pretože presne tento prípad nastane, kedy budeme ešte prijímať rozhodnutia v pôvodnom zoskupení poslancov a primátora, ale už bude tri dni po voľbách, kedy naozaj tá kompetencia by už mala byť na novozvolenom zastupiteľstve a novozvolenom primátorovi. Predložený návrh ústavného zákona, a to by som tak isto rád zdôvodnil, nemá negatívny vplyv na štátny rozpočet ani na rozpočet verejnej správy, nemá negatívny vplyv na podnikateľské prostredie ani negatívny vplyv sociálny, nemá negatívny vplyv na životné prostredie ani na informatizáciu spoločnosti. Návrh teda ústavného zákona je, pochopiteľne, v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi, medzinárodnými zmluvami, inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná, ako aj s právom Európskej únie. Takže toto je k tej prvej časti, k zmene ústavného zákona, ktorým teda skracujeme veľmi jednoducho lehotu zo 60 dní na 30 dní. No a dovoľte mi prejsť k tej druhej časti, ktorá, ako som povedal, bezprostredne s týmto návrhom zákona, ústavného zákona súvisí, a to je návrh zákona, ktorým by sme radi umožnili konanie prvého kola alebo druhého kola volieb prezidenta Slovenskej republiky s voľbami do Európskeho parlamentu v jeden deň a v rovnakom čase a prostredníctvom spoločných volebných komisií. Možno tým totiž dosiahnuť dvojitý efekt. Po prvé sú to finančné úspory a po druhé vyššia účasť. A toto je mimoriadne dôležitá vec. S vyššou účasťou priamo súvisí aj ušetrená celoeurópska blamáž, na ktorú sme už, bohužiaľ, zvyknutí za posledné troje európske voľby, obzvlášť tá z roku 2014, 13-percentná dodnes intenzívne rezonuje vo všetkých európskych análoch. Slovensko je v tomto smere rekordmanom a bolo by naozaj v našom záujme, aby sme túto negatívnu rekordnú neúčasť potvrdili aj vo voľbách v roku 2019. Národná rada Slovenskej republiky, ako som už spomínal, schválila 21. marca 2017 zákon č. 73/2017 Z. z., ktorým sa novelizoval zákon č. 180/2014, známy to zákon o podmienkach výkonu volebného práva a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Uvedená novela celkom logicky, a to by som rád zdôraznil, aj racionálne zlúčila konanie volieb do orgánov samosprávnych krajov a volieb do orgánov samosprávy obcí. Analogicky k uvedenej legislatívnej norme bol s prihliadnutím na niektoré špecifiká volieb prezidenta Slovenskej republiky a volieb do Európskeho parlamentu vypracovaný aj tento návrh zákona. Základnou odlišnosťou volieb prezidenta je, že ich termín sa môže pod vplyvom nepredvídateľných okolností meniť. Toto si uvedomujeme a to by som rád zdôraznil hneď na začiatku pri predstavovaní tohto návrhu zákona. Týmito nepredvídateľnými okolnosťami môže byť napríklad odstúpenie prezidenta z funkcie alebo jeho úmrtie počas jeho funkčného obdobia. Preto je navrhované pravidlo o konaní zlúčených volieb v jeden deň formulované v podmieňovacom spôsobe, a teda ak to umožňuje časová súvislosť medzi oboma voľbami. Už od roku 1999, kedy sa konala historicky prvá priama voľba prezidenta Slovenskej republiky, sa koná inaugurácia prezidenta 15. júna. Voľby do Európskeho parlamentu sa tradične konajú koncom mája. Táto konštelácia je ideálna pre zlúčenie volieb a získanie synergického efektu z tohto zlúčenia. Predložený návrh zákona má pozitívny vplyv na rozpočet verejnej správy, to by som tak isto rád zdôraznil, samozrejme, nemá žiadne negatívne vplyvy, ktoré som už spomínal aj pri tom ústavnom zákone, a je, pochopiteľne, v súlade so všetkými potrebnými legislatívnymi normami vrátane legislatívy Európskej únie. Ďakujem. Toľko na úvod, čo sa týka predstavenia oboch návrhov a poprosím pána podpredsedu, aby otvoril rozpravu.