P. Hrušovský, predseda NR SR: (2003-05-20):
S. Husár, poslanec: Vážený pán predseda, vážené kolegyne, kolegovia, neviem, či uvediem ešte ďalšie a vážne relevantné dôvody, ale myslím, že bude postačujúce, ak uvediem alebo zopakujem vám tie dôvody, ktoré ste si mali možnosť prečítať sami jednak v návrhu na skrátené legislatívne konanie a jednak v samotnom návrhu zákona. Ale aby sme pochopili, o čo vlastne ide, nie je možné zdôvodnenia jednej a druhej časti návrhov odtrhnúť. V roku 2001, a mnohí z vás si na to ešte pamätáte, bol s veľkou pompou prijatý zákon č. 313/2001 Z. z. o verejnej službe v znení neskorších predpisov a vtedy sme počúvali spoza tejto tribúny, že konečne v oblasti verejnej služby nastupujeme na cestu, novú cestu organizovaného štátu a zavedenia systému a poriadku do verejnej služby. Dnes aj v minulosti sme tento zákon vydávali za jeden z prioritných a reformných zákonov, ktoré táto republika, tento štát mal a musel prijať. (Ruch v sále.) Ďakujem pekne. Nemám totižto silu prekrikovať. Vážené kolegyne, kolegovia, prečítajte si alebo, ak dovolíte, ja vám prečítam, čo je v dôvodovej správe uvedené: „Ministrovi práce, sociálnych vecí a rodiny v spolupráci s podpredsedom vlády a ministrom financií, ministrom zdravotníctva a ministrom školstva bolo uložené predložiť na rokovanie vlády v čo najkratšom termíne návrh zosúladenia zákona č. 313/2001 Z. z. o verejnej službe v znení neskorších predpisov so zákonom o štátnom rozpočte na rok 2003.“ Môj názor vyjadrím veľmi jednoducho: Je to nehorázna veta. Ak nebolo uvedeným pánom ministrom a podpredsedovi vlády uložené zosúladiť štátny rozpočet so zákonom o verejnej službe, ktorý sme deklarovali ako tak významný, bolo by to pochopiteľné. Opak je pochopiteľný veľmi ťažko. Definícia značnej škody tým, že bude vyplatený tento funkčný plat alebo jeho polovica pracovníkom vo verejnej správe, je v doložke finančných a ekonomických vplyvov na zamestnanosť vyjadrená ešte paradoxnejšie. Uvádza sa v nej, že ak by si súčasná nepriaznivá ekonomická situácia nevyžadovala reštriktívne opatrenia na výdavkovej strane štátneho rozpočtu, malo by to kladný dopad na obyvateľov. Nuž, vážené kolegyne a kolegovia, táto veta sa dá ešte vylepšiť: Ak by sa vôbec zamestnancom vo verejnej službe nevyplácal plat, malo by to ešte priaznivejší dopad na obyvateľstvo, pretože tieto prostriedky by sme ušetrili. (Potlesk.) Domnievam sa naozaj, že takéto nehoráznosti do materiálov predkladaných Národnej rade nepatria. A k samotnej podstate veci. Vláda tento návrh opiera o značnú škodu, ktorá môže vzniknúť národnému hospodárstvu. Opýtam sa veľmi otvorene pána ministra: Považuje výkon verejnej správy za taký a pracovníkov, ktorí ho vykonávajú, že je škodou vyplácať im mzdu, alebo to, čo sme im ako zákonodarca zo zákona určili ako ich nárok za výkon tejto práce? Ak má byť toto škodou, tak potom je opäť jediné riešenie obdobné, ako som pred chvíľkou uviedol, zrušiť celú verejnú správu, pretože je našou povinnosťou škodám predchádzať. Ako uviedol kolega Maxon, musím zdôrazniť, že je to 23. návrh na skrátené legislatívne konanie zo strany vlády. Vyzerá to tak, že vláda už pomaly bez skrátených legislatívnych konaní ani nevie, nedokáže vládnuť, preto, že to má úplne inú súvislosť, o akej hovoríme dnes, preto, že pri tvorbe a schvaľovaní štátneho rozpočtu je všetko ružové a pán minister financií pán podpredseda vlády z tohto istého postu všetky pripomienky veľmi hravo, veľmi šarmantne hodí nielen cez svoju hlavu, ale aj cez hlavu nás ostatných na plecia daňových poplatníkov a občanov. V reálnej situácii to ale potom vyzerá tak ako dnes. Ja teda potvrdzujem slová kolegu Maxona, že nie sú, skutočne nie sú splnené podmienky pre skrátené legislatívne konanie. A to, že  k takýmto opatreniam musí dôjsť, je naozaj len výsledkom populistického alebo benevolentného prístupu už pri samotnom prijímaní základného zákona, ale aj pri tvorbe štátneho rozpočtu. A preto, vážené kolegyne a kolegovia, tento návrh nepodporíme. Ďakujem. (Potlesk.)