V. Jánoš, poslanec: (2009-02-10):
No v prvom rade, čo sa týka tvorby tohto zákona, veľmi dobre ste to podotkli, len ste zabudli na jednu vec, že ja ako predkladateľ som bol takisto spolutvorca tohto zákona. A veľmi podrobne som konzultoval všetky body tohto zákona a celý obsah tohto zákona jednak s ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny, pretože sa dotýka aj zákona č 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení, ako to bolo spomenuté v úvodnej reči, no a bezpochyby aj s ministerstvom hospodárstva, aj so samotným pánom ministrom, pretože ministerstvo hospodárstva, ak si preštudujete podrobnejšie zákon, zistíte, že je práve gestorom nad vlastne vykonávaním tohto zákona, pokiaľ dôjde k jeho prijatiu. Čo sa týka pozmeňujúcich návrhov, áno, boli v pléne dva pozmeňujúce návrhy, avšak nedošlo k odprezentovaniu ani jedného pozmeňujúceho návrhu, pretože nakoniec pred druhým čítaním som celý tento zákon stiahol. Tak ako som v úvode povedal, môžem to obšírnejšie odprezentovať, aký bol hlavný dôvod. No áno, tento zákon sa bude dotýkať zamestnávateľov, a, samozrejme, aj zástupcov zamestnancov, je to pochopiteľné. Ak si vezmeme, že len na hornej Nitre pracuje v baníctve vyše 4 500 ľudí, tak jednoducho je to zákon, ktorý sa týka alebo bude sa dotýkať veľkej masy ľudí. Ale z tohto procesu nemôžeme, pán poslanec, vyňať ani skupinu zamestnávateľov, ktorí majú priamu zodpovednosť za to, aby sa mohlo ťažiť uhlie, aby boli splnené plány, dodávky, hlavne do energetických zdrojov, ktoré sú v Novákoch. Ale, samozrejme, nesmieme z tohto procesu vyňať ani zástupcov zamestnancov, ktorými sú odbory, ktorí tu sedia a sledujú celý proces prijímania tohto zákona. Tak ako som spomenul, nedošlo k zhode. Čo je na tom zlé, že nedošlo k zhode, pán poslanec? To je normálny, prirodzený jav. Ak znovu si vezmeme do úvahy, že sa to týka veľkej masy ľudí, tak jednoducho je to jav prirodzený. Každý si háji svoje záujmy. Čo je na tom zlé, že si zamestnávatelia hája záujem ten, že jednoducho mali obavu. Čo ak z bane odíde príliš veľký počet zamestnancov a jednoducho plány sa nebudú môcť naplniť, elektráreň by sa odstavila, čo by ste v takom prípade robili? Samozrejme, chápem aj stranu zamestnancov, ktorí takisto si hája záujmy práve pracujúcich v podzemí. Chcem tým povedať iba toľko, že je to proces prirodzený a nevidím na tom nič zvláštneho. Keďže došlo ešte v minulom roku na predchádzajúcej schôdzi k nezhode medzi týmito obidvomi veľkými, podotýkam, veľkými skupinami, zvolil som radšej taktiku, že som tento zákon aj napriek tomu, že sa chystal do druhého čítania, stiahol. A vám vysvetlím, pán kolega, hlavne vám vysvetlím, prečo som tak urobil, lebo zrejme ste nepochopili celú podstatu tohto zákona. Ten zákon totižto nie je len o jednotlivých paragrafoch, ten zákon bude mať aj určitý spoločenský dopad práve na skupinu baníkov, ktorý, ako ste aj uviedli správne, sa štatisticky dožívajú omnoho nižšieho veku ako ostatné skupiny pracujúce v národnom hospodárstve. Prečo som tak urobil? No jednoducho preto, že po prijatí tohto zákona, pán kolega, nemôže nastať stav, že bude tu víťaz a porazený. Nechcel som, k takémuto stavu aby prispelo prijatie tohto zákona. Čo by to asi znamenalo, to som vám už vysvetlil. Je otázka, či to pochopíte. Okamžite po stiahnutí tohto zákona som inicioval okrúhly stôl, kde boli účastní zástupcovia zamestnancov za účasti predsedu Odborového zväzu baní, geológie a naftového priemyslu, samozrejme, aj ostatní predsedovia odborových zväzov. No a, samozrejme, na druhej strane boli účastní aj predstavitelia zamestnávateľov, ktorých z tohto procesu nemôžme vynechať. Sedeli sme trikrát a môžem s radosťou skonštatovať, že sme sa dohodli aj na základe toho, že som predložil tzv. kompromisný návrh a išli sme z tej pomyselnej päťdesiatpäťky, z tých 55 rokov na 50 rokov súbehu zamestnania. Na moje milé prekvapenie obidve strany tento môj kompromisný návrh prijali. Ako zo strany zamestnávateľov, tak aj zo strany zamestnancov bol tento môj návrh pozitívne prijatý. Myslím si, tak ako som to odprezentoval aj po stiahnutí tohto návrhu, čakal som na najbližšiu schôdzu Národnej rady, aby som čo najskôr a opätovne mohol tento zákon predložiť práve preto, aby baníci, ktorých sa bude týkať osobitný banícky príspevok, neprišli o časť vyplácania tohto baníckeho príspevku, ak dôjde k zhode. Som trošku prekvapený z tých nezmyslov, ktoré ste tu, pán poslanec, vyrozprávali, pretože... (Reakcia z pléna.) Kľud, pán poslanec, kľud, kľud, kľud, mali ste priestor. Takže nechápem absolútne podstatu, nechápem absolútne, o čom ste hovorili. Ak hájite záujmy zamestnancov baníkov, pracujúcich v bani, no jednoducho mohli ste kedykoľvek prísť s takýmto návrhom zákona. Myslím si, že ste sedeli v Národnej rade ešte niekedy dávno, samozrejme, za inú politickú stranu, za akú sedíte teraz, podotýkam, no ten priestor ste mali kedykoľvek. (Hlas z pléna.) Takže jednoducho mohli ste, kľud, pán poslanec, kľud, mohli ste sa kedykoľvek ujať iniciatívy. Ja budem veľmi rád, ak dôjde k zhode a ak bude tento zákon prijatý, pretože znovu na záver musím podotknúť jednu dôležitú vec, baníci sa dožívajú štatisticky omnoho nižšieho veku ako ostatní pracujúci v iných odvetviach národného hospodárstva. Vážené pani kolegyne, páni kolegovia, teším sa na diskusiu v jednotlivých výboroch a predpokladám a dúfam, že táto novela zákona nájde podporu naprieč celým politickým spektrom. Veľmi pekne vám ďakujem za pozornosť.