L. Nagy, poslanec: (2008-05-20):
Opakujem, vytvárať rovnaké šance, rovnaké príležitosti pre všetkých členov spoločnosti, to znamená, že aj pre tých, ktorí sú z rôzneho dôvodu a rôznym spôsobom marginalizovaní. Buď sú marginalizovaní na základe svojho zdravotného stavu alebo telesného stavu, ako napríklad sluchovo postihnutí, zrakovo postihnutí, mentálne postihnutí alebo telesne postihnutí. Alebo sú marginalizovaní na základe sociálneho stavu a patria do kategórie ľudí zo sociálne znevýhodneného prostredia. A napokon sú aj takí, ktorí sú marginalizovaní na základe etnicity. Školský zákon, ktorý má ambície pripraviť vhodný rámec, vhodné podmienky na rozvoj vzdelania, nemôže byť teda slepý a hluchý pre vnímanie osobitného postavenia a osobitných potrieb už spomínaných marginalizovaných skupín. Nebol by som však korektný, keby som nevnímal, že zákon sa dotýka v niektorých svojich ustanoveniach aj spomínanej kategórie ľudí. Otázne však je, že čo v tejto súvislosti sleduje. Či sleduje zvyšovanie rozdielov v šanciach, v podmienkach marginalizovaných skupín v porovnaní s normálnou, rozumej, priemernou populáciou, alebo sleduje iba zachovanie súčasného stavu, alebo, ako to zvykne hovoriť predseda vlády Robert Fico, sleduje zachovanie status quo. V tejto súvislosti môžeme naformulovať aj inú otázku: Či je to demokratický zákon teda a sleduje nie zachovanie status quo, ale znižovanie rozdielov v šanciach a podmienkach medzi marginalizovanými skupinami a spoločnosťou? Alebo platí iba to premiérovo zachovanie status quo? Priebeh doterajšieho rokovania vo výboroch Národnej rady z tohto hľadiska bol rozpačitý. Zo strany predkladateľa, žiaľ, nebol pozorovateľný jasný prodemokratický kurz a solidárny prístup k požiadavkám predstaviteľov nevidiacich, nepočujúcich alebo etnických skupín. Boli zamietnuté aj návrhy smerujúce na odstránenie a odsúdenie etnickej segregácie na základe pôvodu zo sociálne znevýhodneného prostredia až na jednu jedinú výnimku. Toto teda sú moje skúsenosti z rokovania výborov aj z rokovania výboru pre ľudské práva, národnosti a postavenie žien. Je to ale aj skúsenosť z preštudovania spoločnej správy. Preto rád by som využil možnosť, ktorú dáva rokovanie v pléne v druhom čítaní, a požiadal vás, vážené panie poslankyne a páni poslanci, aby ste zvážili znova vašu šancu pomôcť tým, ktorí to potrebujú. Ktorí potrebujú vašu pomoc a vašu solidaritu, solidaritu spoločnosti. Sú to ľudia, ktorí nie z vlastnej viny sa dostali do nevýhodnej situácie, sú to ľudia, ktorí bez našej pomoci z tejto nevýhodnej situácie sa nedostanú. A práve prerokovaný školský zákon je tým prostriedkom, ktorý môže významným a pozitívnym spôsobom ovplyvniť ich šance sa dostať k dobrému vzdelaniu a priblížiť sa k rovnakej štartovacej čiare s ostatnými. V tejto viere predkladám znova svoje pozmeňujúce návrhy pre oblasť sluchového postihnutia a pre oblasť etnickej segregácie. Prvý návrh sa týka čl. I § 3 a ten sa dopĺňa o nové písmeno r), ktoré znie: „r) povinnosti a bezplatnosti vzdelania pre všetky ročníky špeciálnych materských škôl pre sluchovo postihnuté deti a materských škôl pre sluchovo postihnuté deti“. Odôvodnenie je, je to aj v texte pozmeňováku, budem len v skrátenej podobe čítať odôvodnenie. U nepočujúcich a nedoslýchavých detí existuje komunikačná bariéra z dôvodu straty sluchu, následkom komunikačnej bariéry je jazyková nekompetentnosť, nespôsobilosť v neskoršom veku u týchto detí. Preto je potrebné, aby sa nepočujúce deti a nedoslýchavé deti včas naučili posunkový jazyk a získali jazykový kód potrebný pre neskoršiu školskú jazykovú kompetentnosť potrebnú pri osvojovaní si písaného a hovoreného jazyka. Pozmeňovák č. 2, v čl. I § 12 odsek 4 znie: „(4) Výchovno-vzdelávací jazyk nepočujúcich detí a žiakov je posunková reč, ktorá je východiskom pre osvojenie si štátneho jazyka; osvojenie štátneho jazyka sa realizuje bilingválnou metódou vzdelávania.“ Odôvodnenie: Prax a výskumy ukazujú, že nepočujúce deti, ktoré od raného veku začali komunikovať posunkovou rečou, sa oveľa ľahšie a rýchlejšie učia písaný a hovorený jazyk. Pozmeňujúci návrh č. 3. V čl. I § 28 ods. 3 sa na konci dopĺňajú slová „a špeciálnych materských škôl pre sluchovo postihnuté deti a materských škôl pre sluchovo postihnuté deti.“. Odôvodnenie: Pre nepočujúce a nedoslýchavé deti je nevyhnutná špeciálna pedagogická diagnostika a intervencia, bezplatné zaškolenie týmto cieľom významne pomôže. Pozmeňujúci návrh č. 4. V čl. I § 28 ods. 6 sa dopĺňa nové písmeno d), ktoré znie: „d) nepočujúce a nedoslýchavé, ktoré je od troch rokov zaradené do špeciálnych materských škôl pre deti so sluchovým postihnutím a materských škôl pre deti so sluchovým postihnutím.“. Odôvodnenie je podobné ako v prechádzajúcom návrhu. Pozmeňujúci návrh č. 5. V čl. I § 28 ods. 8 sa na konci druhej vety bodka nahrádza bodkočiarkou a doplňujú sa slová „deti nepočujúce a nedoslýchavé sa zaraďujú povinne od troch rokov.“. Odôvodnenie rovnaké ako v bode 1 až 4. Šiesty pozmeňujúci návrh. V čl. I § 94 ods. 1 písm. a) sa na konci čiarka nahrádza bodkou a dopĺňa sa veta: „Nepočujúce deti sa zaraďujú do škôl pre sluchovo postihnutých.“ Nepočujúci žiak, ako hovorí odôvodnenie, je na bežnej škole diskriminovaný vďaka komunikačnej bariére. Kvôli tejto bariére sa nemôže v triede spontánne zapájať do diskusie spolužiakov, nemá možnosť bežným spôsobom byť v centre diania a podobne, preto nemožno hovoriť o rovnakej štartovacej dráhe ani o rovnosti šancí pre nepočujúce a nedoslýchavé deti na bežných školách. Sedem, číslo návrhu. V čl. I § 144 ods. 1 sa za písmeno c) vkladá nové písmeno d), ktoré znie: „d) bezplatné vzdelanie pre deti vo všetkých ročníkoch špeciálnych materských škôl pre sluchovo postihnutých a materských škôl pre sluchovo postihnutých“. Doterajšie písm. d) až n) sa označujú ako e) až o). Odôvodnenie: Z hľadiska cieľov integrácie a dosiahnutia výchovno-vzdelávacích cieľov nepočujúcich a nedoslýchavých detí je potrebné stimulovať ich čo najrýchlejšie zaškolenie. A napokon pozmeňujúci návrh č. 8. V čl. I § 144 ods. 5 sa na konci dopĺňa veta: „V prípade nepočujúceho dieťaťa a žiaka nesmie byť toto právo v rozpore s právom nepočujúceho dieťaťa a žiaka na adekvátnu výchovu a vzdelávanie v škole pre deti a žiakov so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami.“ Mám tu ešte, vážené panie kolegyne, tri-štyri pozmeňujúce návrhy, ktoré sa týkajú problematiky etnicity a diskriminácie. Prosím o pochopenie, aby som mohol dokončiť. Pozmeňujúci návrh č. 9. V článku I § 4 písm. f) sa na konci dopĺňajú slová „ako aj k iným kultúram a jazykom“. Pôvodné znenie ustanovenia nevyjadruje multikultúrny rozmer výchovy ani medzinárodné záväzky Slovenskej republiky poskytnúť pre školy priestor na vyučovanie histórie a tradícií rôznych menšín žijúcich v Slovenskej republike. A podpormo sa tu uvádza aj deklarácia OSN, ako aj rámcový dohovor a dokument kodanského stretnutia KBSE. Číslo 10, pozmeňujúci návrh. V čl. I § 12 ods. 5 písm. b) sa na konci vypúšťajú slová „najmä výtvarná výchova, hudobná výchova, telesná výchova,“. Zdôvodnenie je také, že aj keď predmety, ktoré sa môžu vyučovať v jazyku národnostnej menšiny, sú uvedené len príkladmo, nie je dôvod ani takto obmedzovať rozhodovanie škôl o tom, či vyučovanie v menšinovom jazyku má iba uľahčiť prechod na vyučovanie výlučne v štátnom jazyku, alebo zabezpečiť, aby menšinový jazyk prosperoval. Súvisí to s haagskymi odporúčaniami OBSE. Pozmeňujúci návrh 11. V čl. I § 19 ods. 4 v prvej vete sa po slovách „školskú spôsobilosť“ vypúšťajú slová „a pochádza zo sociálne zvýhodneného prostredia“. Na vysvetlenie: V odseku 4 sú podmienky na odklad začiatku plnenia povinnej školskej dochádzky stanovené kumulatívne, v dôsledku čoho by nebolo možné povoliť odklad dieťaťu, ktoré nedosiahlo školskú spôsobilosť a nepochádza zo sociálne znevýhodneného prostredia. A napokon posledné dva pozmeňujúce návrhy. V čl. I § 29 ods. 9 sa na konci dopĺňa vetou, ktorá znie: „Do samostatných tried pre deti so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami nie je možné zaradiť deti výlučne z dôvodu, že pochádzajú zo sociálne znevýhodneného prostredia.“ Tento návrh vychádza z princípu zákazu segregácie. A pozmeňujúci návrh č. 13. V čl. I § 159 sa na konci dopĺňa veta: „Členmi Kurikulárnej rady sú aj zástupcovia národnostných menšín.“ Návrh vychádza z ústavy, ako aj rámcového dohovoru o ochrane národnostných menšín. Vážená pani spravodajkyňa, o všetkých trinástich pozmeňujúcich návrhoch žiadam hlasovať osobitne. A na záver ešte poprosím vás, aby ste vyňali na osobitné hlasovanie zo spoločnej správy pozmeňujúci návrh č. 17, pozmeňujúci návrh č. 40 a 67. Všetko súvisí so stavom žiakov, resp. mladých ľudí, ktorí majú problémy so sluchom. Ďakujem pekne. (Potlesk.)