J. Mikuš, poslanec: (2003-10-24):
Nový daňový systém sleduje hlavne fiškálne ciele,  teda tvorbu daňových príjmov, sociálnu oblasť, kultúru, šport, o ktorom hovoril môj predchodca. To znamená, nový daňový systém má jednu charakteristiku, ktorou je účelovosť. Nový daňový systém sa neriadi zaužívanými modelmi vyspelých, ťažko reformovateľných krajín aj západnej Európy, je viac podobný  systému dynamicky sa rozvíjajúcich krajín, ktoré zavádzajú rovnú daň, napríklad Írsko alebo Estónsko. Napriek tejto originálnosti však rešpektuje princípy platné v Európskej únii a je s nimi plne kompatibilný. Svoju principiálnosť vyjadruje zdaňovaním iba zisku, majetku a spotreby a spravodlivosť tým, že všetky druhy príjmov sa majú zdaňovať rovnako. Výnimky sú znížené na minimum, daňové odvody sa dajú jednoducho dopredu vypočítať, čo je podstatne jednoduchšie aj pre následné daňové kontroly. A poslednú, ktorú chcem vytiahnuť, je jednoznačnosť, že cieľom tejto daňovej reformy, ktorej súčasťou je aj daň z príjmu, je odstrániť nejednoznačnosť pri výklade daňových predpisov, ktorá sa spája so subjektívnym vykladaním nejednoznačných alebo odporujúcich si ustanovení. Hlavným zámerom reformy je teda vytvoriť jednoduchý, spravodlivý a jednoznačný daňový systém, ktorý bude viesť k skvalitneniu podnikateľského prostredia a k zatraktívneniu teritória Slovenskej republiky pre investorov. Spolu s novým zákonom o dani z príjmov sa menia aj ďalšie predpisy, respektíve sa už zmenili. Tieto všetky zákony však musia navzájom ladiť. Nemožno zabudnúť na skutočnosť, že popri daňovej reforme súbežne bežia reformy verejných financií, dôchodkového systému, sociálneho zabezpečenia, verejnej správy a zdravotníctva. Prelínanie zásadných zmien vo viacerých oblastiach vyvoláva veľké nároky na koordináciu a optimalizovanie postupnosti časových krokov. To sa napokon prejavuje aj v predloženom novom zákone o dani z príjmov. Predložený vládny návrh zákona o dani z príjmov v porovnaní so súčasným stavom prináša viacero zásadných zmien. Na rozdiel od súčasného zákona o daniach z príjmov z roku 1999, ktorý prešiel mnohými úpravami, sa rozsah nového zákona o dani z príjmov znižuje na 60 percent. To samo osebe dokazuje, že predkladateľovi ide o zjednodušenie, sprehľadnenie a stabilizovanie predpisu upravujúceho zdaňovanie príjmov. Veľkým krokom vpred je minimalizovanie výnimiek na najnižšiu možnú mieru. To okrem spomenutého sprehľadnenia zákona spôsobí odbúranie zvýhodnenia niektorých príjmov, a teda aj zvýhodnenia vlastníkov týchto príjmov. Medzi odstránené výnimky patrí daňové zvýhodňovanie zahraničných investorov, čo bude znamenať vytvorenie rovnakých podmienok pre domácich i zahraničných podnikateľov. V súčasnosti je bežné, že príjmy sa zdaňujú viackrát. Príkladom je zdaňovanie dividend. Hoci dividendy sú podielmi na zdanenom zisku, zákon ich pri vyplácaní zdaňuje znovu. Dnes sa na rôzne príjmy uplatňujú rôzne daňové sadzby. Fyzické osoby sú zdaňované v pásme 10 až 38 percent. Právnické osoby platia v závislosti od druhu príjmu dane v rozsahu 5 až 25 percent, pričom rozhodujúcu úlohu hrá 25-percentná sadzba. Nový zákon stanovuje, že každý príjem sa zdaňuje iba raz, a to jedinou sadzbou. Používanie zrážkovej dane sa obmedzuje, pričom sadzba má byť rovnaká ako v prípade zdaňovania iných príjmov. Sadzba dane z príjmov bola stanovená jednotne na 19 percent. Až na malé výnimky to bude znamenať, že daňové zaťaženie právnických a fyzických osôb poklesne, čo sa prejaví na ochote dosahovať vyššie zisky, priznávať ich a platiť z nich štátu dane. Nízka daňová sadzba bude zároveň motiváciou pre zahraničných investorov podnikať na Slovensku, čo potvrdzujú mnohé predbežné vyjadrenia už v súčasnosti. Výhodou nového systému s rovnou daňou bude okrem iného aj to, že v prípade priaznivého vývoja verejných financií bude možné jednoduchou zmenou sadzbu upraviť smerom nadol. Sľubný hospodársky rast na Slovensku podporovaný zvyšujúcimi sa zahraničnými investíciami dáva predpoklady, že v budúcnosti možno naozaj očakávať ďalšie zníženie dane z príjmov, prípadne redukciu iných daní. Do kategórie odstránenia pálčivých problémov možno zaradiť odpočítavanie dane straty počas piatich zdaňovacích období, ktoré zároveň nie je podmienené investovaním do hmotného investičného majetku. Namiesto dnešných piatich skupín sa vytvárajú štyri odpisové skupiny s lehotami odpisovania 4, 6, 12 a 20 rokov a stanovuje sa rovnomerné odpisovanie. Závažná zmena sa týka zrušenia možnosti tvorby rezervy na opravy hmotného majetku. V návrhu zákona sa to rieši tak, aby dopad na finančnú situáciu daňovníkov nebol jednorazový v čase rozpustenia rezervy, ale aby sa ponechal priestor na zahrnutie zostatku rezervy do príjmov postupne nasledujúcich rokov. V zákone sa rieši mnohoročný problém účinného zdaňovania štátnych dlhopisov. Problém obchádzania zákona, pri ktorom štát ročne prichádzal o niekoľko miliárd, by mohol byť v novom predpise konečne vyriešený. Jedinou kategóriou daňovníkov, na ktorú bude mať nový zákon iný meter, to trošku tak narážam tiež na svojho predrečníka, budú najnižšie, paradoxne najnižšie príjmové skupiny. Nezdaniteľné položky sa zvyšujú zo súčasnej pevnej sumy takmer 39-tisíc korún na 19,2-násobok životného minima, čo dnes predstavuje vyše 80-tisíc korún. To znamená, že jediný živiteľ rodiny pri mesačnej mzde na úrovni slovenského priemeru nebude platiť žiadne dane. Umožnia mu to veľkorysejšie sumy odpočítateľných položiek. Pozitívom pre nízke príjmové skupiny je, že rastom životného minima sa bude zvyšovať aj výška nezdaneného príjmu. Zvýhodnenie pracujúcich rodičov s deťmi sa bude po novom riešiť daňovými bonusmi. Pri splnení stanovených podmienok si bude môcť daňovník odpočítať z vypočítanej dane na každé vyživované dieťa 4-tisíc korún. Z predloženého vládneho návrhu zákona sa dá vymenovať mnoho ďalších pozitívnych zmien, ale nie je cieľom ich všetky pomenovať. Popri nižšom zdaňovaní a zlepšení podmienok na podnikanie si však treba všímať aj dopady na hospodárenie štátu. Skúsenosti viacerých krajín, ktoré sa rozhodli pre nízku rovnú daň, jednoznačne potvrdili, že napriek poklesu sadzieb sa príjmy štátu z daní neznížili. Príčin je viac. Medzi dve najdôležitejšie patrí rozvoj podnikateľských aktivít a zvýšenie ochoty priznávať zisk. Prieskumy dokazujú, že pri sadzbách klesajúcich pod 20 percent sa nástroje daňovej optimalizácie stávajú menej zaujímavé. Výhodnejšie je priznať reálny zisk a splniť si daňovú povinnosť. Ministerstvo financií pri zostavovaní zákona venovalo vysokú pozornosť dopadom na štátny rozpočet a verejné financie. Pri všeobecnom znížení dane z príjmov na jednotnú úroveň 19 percent sa ráta s výpadkom príjmu štátneho rozpočtu vo výške viac ako 20 miliárd korún. Túto stratu majú vyrovnať iné dane, najmä daň z pridanej hodnoty a spotrebnej dane. Prístup ministerstva je opatrný, pretože zámerom je znižovanie deficitu verejných financií a splnenie podmienok na uplatnenie eura v Slovenskej republike. Ostáva veriť, že na Slovensku sa potvrdia skúseností z iných krajín s rovnou daňou a že výpadok z príjmov štátneho rozpočtu bude nižší. Ak sa takýto vývoj potvrdí, Slovensko by v budúcnosti malo ísť cestou znižovania sadzieb priamych i nepriamych daní. Predložený vládny návrh zákona prešiel v doterajšom legislatívnom procese na pôde Národnej rady niektorými zmenami. Napriek tomu, že návrhov na zmeny je niekoľko desiatok, princípy, na ktorých bol zákon postavený, sa rešpektujú. Drvivá časť ustanovení ostáva zachovaná. Na podstatu zákona sa nesiaha. Veľká časť pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov je legislatívnotechnického zamerania alebo zosúlaďuje predložený zákon s inými predpismi. Medzi najdôležitejšie návrhy meniace predložený vládny návrh zákona patria: úprava smerujúca k zníženiu počtu daňovníkov s nízkymi príjmami, ktorí budú povinní podávať daňové priznanie, hranica minimálneho príjmu sa posúva z 10-tisíc na päťnásobok životného minima, čo je v súčasnosti 21-tisíc Sk. Úpravy zamerané na zdaňovanie subjektov obchodujúcich s cennými papiermi, napríklad odstránenie viacnásobného zdaňovania pri podielových fondoch a tak ďalej. Úpravy zamerané na zjednodušenie lízingu, úprava na zníženie dane do dvoch percent pre fyzické a právnické osoby, ktoré poskytnú dary vymedzené v okruhu právnických osôb. Úprava ponechávajúca zvýhodnenie doplnkového dôchodkového poistenia aj na rok 2004, pretože napriek ohlásenej zmene ešte nie je definitívne známy predpis upravujúci tretí pilier dôchodkovej schémy. Vážené kolegyne, kolegovia, predložený vládny návrh zákona o dani z príjmov napĺňa zámery programového vyhlásenia vlády a je v súlade s koncepciou daňovej reformy v rokoch 2004 až 2006. Prijatím zákona sa na Slovensku vytvoria kvalitnejšie podmienky na podnikanie, čo sa prejaví všeobecným poklesom miery zdaňovania, zvýšenou ekonomickou aktivitou, prílevom zahraničných investícií, poklesom nezamestnanosti a rastom životnej úrovne obyvateľstva. Preto Klub SDKÚ v Národnej rade návrh zákona o dani z príjmov podporí.