Kažimír, Peter, podpredseda vlády a minister financií SR (2015-06-30):
Ďakujem veľmi pekne. Program stability prezentuje vývoj fiškálnej pozície, predpokladaný vývoj ekonomiky a popis opatrení rozpočtovej politiky na dosiahnutie stanovených cieľov v strednodobom horizonte. Predkladá sa Európskej komisii v rámci európskeho semestra, ktorej cieľom je lepšia koordinácia rozpočtovej politiky a štrukturálnych politík, zohľadňujúc pravidlá Paktu stability, rastu a stratégie Európa 2020. Tu si dovolím povedať a pripomenúť, že aj nedávno prerokovávané rozpočtové pravidlá proste reagovali práve na tú realitu, že my začíname považovať konečne aj v našej krajine práve tento dokument a Národný program reforiem za dokumenty, ktoré musia nadobúdať takú významnú váhu, že dokonca môžu nahradiť niektoré typy procesov tvorby a prípravy rozpočtu v minulosti a dokonca ich nahradia. Viete veľmi dobre, že my v podstate navrhujeme zrušiť východiská rozpočtu, počínajúc ďalším rokom, to znamená, netýkalo by sa to tohto volebného obdobia, ale tento dokument považujeme za tak dôležitý, že je schopný nahradiť aj dokumenty, ktoré sa volajú východiská a rozpočty, pretože na základe tohto dokumentu sa potom celý rok pripravuje návrh a následne aj štátny rozpočet pre ďalšie roky. V roku 2014 potvrdilo Slovensko zníženie deficitu pod úroveň 3 % hrubého domáceho produktu podľa notifikovaných údajov Eurostatu, to je presne to známe číslo, je to na základe jarnej notifikácie 2,87 % HDP. Pôvodný rozpočtový cieľ bol mierne prekročený a považujeme to za dočasné číslo. Predpokladáme, že aj konečný deficit za rok 2014 bude veľmi blízko cieľu, ktorý bol schválený v Národnej rade. Odhad deficitu hospodárenia verejnej správy v roku 2015 je na úrovni 2,55 % hrubého domáceho produktu. Očakávaný výsledok je blízko rozpočtového cieľa, ktorý zostáva zachovaný. Pozitívne rozpočtové vplyvy sa očakávajú najmä z vyšších daňovo-odvodových príjmov a hlavným negatívnym rizikom ostávajú aj v roku 2015 korekcie európskych fondov. Rozpočtový rámec predpokladá do roku 2018 pokračujúce znižovanie schodku verejnej správy. Návrh východísk rozpočtu na roky 2016 až 2018 je zostavený s cieľovými schodkami na úrovni 1,93 % hrubého domáceho produktu na rok 2016, tak aj pripravujeme návrh štátneho rozpočtu, s ktorým prídeme do váženej snemovne na jeseň tohto roku. V ďalšom fiškálny cieľ je 0,88 % hrubého domáceho produktu v roku ’17 a 0,53 % hrubého domáceho produktu v roku ’18. Revízia cieľov vychádza najmä z... – oproti pôvodným predpokladom – z výraznejšieho podchladenia slovenskej ekonomiky. Toto upravovanie cieľov môžete očakávať vždy z roka na rok, pretože podliehame metodikám Európskej komisie z hľadiska minimálnych cieľov, ktoré každá krajina eurozóny musí plniť. Nové rozpočtové ciele zachovávajú predpoklad dosiahnutia štrukturálne vyrovnaného rozpočtu už v roku 2017, tento cieľ zostáva nezmenený v podobe štrukturálneho deficitu na úrovni 0,5 % HDP. Pri priemernom konsolidačnom úsilí 0,5 % HDP v rokoch 2015 až 2017 po jednom z historicky najvýraznejších znížení štrukturálneho schodku v roku 2013 vo výške až 2 % hrubého domáceho produktu došlo v roku 2014 tak, ako to tu pred chvíľou bolo viackrát spomenuté, k dočasnej fiškálnej expanzii vo výške 0,6 % hrubého domáceho produktu. Následne konsolidácia pokračuje od roku 2015 až do dosiahnutia strednodobých cieľov v roku 2017. Očakávaný výsledok v roku ’15 a stanovené ciele zodpovedajú štrukturálnej konsolidácii vo výške 0,4 % hrubého domáceho produktu medzi rokmi ’15 až ’16 a 0,7 % HDP v roku 2017. Fiškálna politika by v roku 2018 mala byť už neutrálna a prispieť k následnému udržaniu tzv. strednodobého cieľa. To sú, samozrejme, ciele, s ktorými sa bude musieť stotožniť aj vláda, ktorá vzíde z ďalších parlamentných volieb, a pohľady na to, akým tempom to má byť, aká má byť zvolená taktika, tým sa bude, samozrejme, zaoberať strana alebo strany, ktoré, ktoré vstúpia do vládnej koalície a stanovia si teda svoje ciele. Stanovené ciele sú teda v súlade s európskymi fiškálnymi pravidlami, po zohľadnení záverov aktuálnej diskusie ohľadne flexibility Paktu stability a rastu na európskej úrovni Európska komisia od Slovenska v rokoch 2014 a ’15 nepožaduje konsolidáciu, upozorňujem, vzhľadom na nepriaznivé ekonomické podmienky, výrazné podchladenie ekonomiky z pohľadu, z pohľadu videnia vzorcov toho, čo je, aký je output gap, to znamená produkčná medzera, z pohľadu výpočtov Európskej komisie. Ďalším aspektom flexibility je priame zohľadnenie verejných investícii. Slovensko ako jedna z mála krajín využíva investičnú klauzulu a v praxi to znamená, že dočasná fiškálna expanzia v roku 2014 vo výške 0,6 % HDP neznamenala porušenie európskych pravidiel. Za predpokladu nezmenených hospodárskych politík by celková veľkosť opatrení potrebných na naplnenie rozpočtových cieľov bola na úrovni 0,6 % HDP roku 2017 a 0,9 % v roku ’18. Toto sú ciele, ktoré sú stanovené na základe dnešného poznania stavu našej ekonomiky. V roku 2016, naopak, existuje oproti predpokladu nezmenených hospodárskych politík fiškálny priestor vo výške 0,4 % HDP. Priestor je využitý hlavne na vyššie investície obcí, ktoré už nie sú obmedzené dlhovou brzdou, a tiež na mierny nárast v medzispotrebe. V aktuálnom návrhu východísk rozpočtu zatiaľ nie je špecifikovaná časť opatrení vo výške 0,5 % HDP potrebná na dosiahnutie cieľov v roku ’17 a ’18. Túto chuťovku nechávame, samozrejme, na, na tú partiu (povedané so smiechom), ktorá vzíde z ďalších volieb. Bude to musieť, samozrejme, urobiť verejne a transparentne tak, že sa tu o tom všetci dozvedia. Verejný dlh v roku 2014 prvýkrát od vypuknutia hospodárskej krízy klesol o jeden percentuálny bod na úroveň 53,6 % HDP. Za predpokladu naplnenia rozpočtových cieľov bude dlh ako podiel na hrubom domácom produkte v celom prognózovanom období klesať až k hranici 50 % v roku 2018. V roku 2015 sa očakáva stabilizácia, resp. mierny pokles dlhu, vzhľadom na pokračujúcu konsolidáciu sa od roku 2017 predpokladá aj primárny prebytok, saldo verejnej správy očisteného o úrokové náklady, ktorý spolu s ekonomickým rastom prispeje potom už naozaj k výraznejšiemu poklesu dlhu pod hranicu 50 %. Čistý dlh, to je parameter, s ktorým my málo pracujeme, dosiahol na konci roku 2014 úroveň približne 50 % hrubého domáceho produktu a od roku 2015 kopíruje vývoj hrubého dlhu. Na konci prognózovaného obdobia by mal klesnúť na úroveň 46,4 % hrubého domáceho produktu. Toľko na úvod. Ďakujem.