B. Bugár, podpredseda NR SR: (2001-11-06):
F. Halmeš, poslanec: Ďakujem pekne. Vážený pán podpredseda, vážení páni predkladatelia – viacerí, a jediný pán spravodajca, vážené kolegyne a kolegovia, skôr ako prednesiem už naznačený pozmeňujúci návrh k návrhu pána poslanca Roberta Fica, tak k jeho novele zákona o zamestnanosti, dovoľte aspoň veľmi stručný všeobecný úvod, ktorý rámcuje pozadie všetkých troch noviel zákona o zamestnanosti, ktoré boli predložené. My sme sa dosť komplexne problematike nezamestnanosti venovali v tejto snemovni, myslím, že to bolo v apríli alebo marci tohto roka, bolo to na základe nášho podnetu, aj za účasti časti vlády, predovšetkým rezortného ministra. Už vtedy sme urobili hlbokú analýzu problematiky z hľadiska analýzy zdrojov a príčin takej vysokej nezamestnanosti, aká je na Slovensku, ale aj naznačili východiská, na ktoré vláda mala reagovať na svojom zasadnutí v apríli. A vtedy, treba to otvorene povedať, sa vláda podľa môjho poznania, alebo podľa analýzy záverov, ktoré urobila, nie dostatočným spôsobom venovala prijatiu takých opatrení, ktoré by boli adekvátnou reakciou na analýzu parlamentu a naznačené riešenia. Vo vláde sa sústredili  hlavne na problematiku čiernej práce. A s polročným odstupom možno povedať, že ani tam sa nepodarilo dosiahnuť stav, ktorý by bol potrebný. Aj toto je, ako to unisono zaznieva v parlamente, jedna z príčin, prečo poslanci viacerých strán prichádzajú s novelami zákonov, ktoré, treba to priznať, naozaj nie sú úplne systémovým prvkom v zákone o zamestnanosti, ale sú odpoveďou na túto situáciu. Nemôžeme čeliť takmer 20-percentnej nezamestnanosti ako poslanci bez toho, že by sme okrem upozorňovania vlády neprichádzali aj s iniciatívou. To je ten všeobecný rámec. Ak sa hľadá príčina zlej nálady v slovenskej spoločnosti, tak vysoká miera nezamestnanosti a obavy zo straty zamestnania pre veľa ľudí sú naozaj významným zdrojom tejto zlej nálady. Len niekoľkými vetami poviem, k akým záverom sme vlastne dospeli, že kde sú príčiny takejto nezamestnanosti, a hneď sa dostanem k pozmeňujúcemu návrhu. Predovšetkým možno konštatovať, že naša ekonomika nemá rovnovážny charakter, že sa počas tranzície ekonomiky a počas privatizácie nepodarilo odstrániť tento nerovnovážny stav. Bývalá nadzamestnanosť, vysoká prácnosť a nízka produktivita práce sa teraz prejavuje zvyšovaním produktivity práce, to je síce správna odpoveď, ale súčasne je sprevádzaná stratou pracovných pozícií. Ak by ekonomika mala tvoriť nové pracovné miesta a súčasne zvyšovať produktivitu práce, tak by musel hrubý domáci produkt dosiahnuť rast minimálne 3,5 – 4  %. Potom by sa tieto pozitívne ukazovatele premietli do rastu produktívnych a efektívnych  nových pracovných miest. To sa zatiaľ nestalo, aj keď treba povedať, že pozitívny príklad napr. v priemysle je, keď vlani pri dvojcifernom raste produktivity práce, v závere roka vznikali nové pracovné miesta, aj keď len v rozsahu asi 0,2 %, ale aj to tvorilo asi 5 000 až 7 000 nových pracovných  miest, produktívnych pracovných miest, čo je ten želaný stav. Ďalším mimoriadnym faktorom pre Slovensko, široko-ďaleko nevídaným pri pohľade aj na východ a aj na západ od našej krajiny je náš špecifický demografický faktor, ktorý predstavuje väčší nárast pracovných síl, ktoré prichádzajú na trh práce, v porovnaní s tými, ktorí z trhu práce odchádzajú. To znamená, že ekonomika by mala tvoriť nielen taký počet pracovných miest na zachovanie rovnovážneho stavu, ako tvorí, ale musela by ho znásobiť, aby dokázala akceptovať ten zvyšujúci sa prílev pracovných síl. Tento stav je, pochopiteľne, prechodný, dá sa vypočítať na veľa rokov dopredu a už vieme, že prílev nových pracovných síl po tých silných  populačných ročníkoch spred  18, 20 a 25 rokov  bude klesať. Už sa tu hovorilo o regionálnych rozdieloch, nízkej mobilite pracovnej sily a na to práve reaguje aj návrh predkladateľov z Kresťanskodemokratického hnutia, že drahé cestovné je jedným z faktorov, okrem mnohých iných napr. našej národnej povahy a identifikácie sa s vlastným domovom, ťažké opúšťanie rodiny, ktoré spôsobujú nižšiu mobilitu pracovnej sily. A na to je táto legislatívna odpoveď, ktorú ja budem určite podporovať. Bolo by, samozrejme, lepšie, keby bola previazaná s niektorými ďalšími opatreniami, ktoré by komplexná novela zákona o zamestnanosti mala obsahovať. A ja predpokladám, že taká novela je aj pripravená, ale nie je v parlamente. Vysoké odvodové zaťaženie pracovnej sily, neadekvátna príprava budúcich pracovných síl v školskom systéme, ktorá nedostatočne pripravuje na skutočné potreby trhu práce, teda nepružný školský systém a už toľko opakovaná čierna práca, ktorá je produktom šedej ekonomiky, sú ďalšími faktormi, ktoré zrejme aj pána poslanca  Fica, ale aj ďalších predkladateľov viedli k tomu, aby predkladali tieto čiastočné novely zákona o zamestnanosti. To sú širšie súvislosti, ktoré tvoria rámec týchto návrhov, ale aj návrhov, ktoré sme neschválili do druhého čítania a ktoré skončili vo výboroch alebo v prvom čítaní a ktoré naši kolegovia z KDH predložili a ktoré mali výrazne komplexnejší charakter. Jedným z motívov, ktorý predkladatelia naznačili a predovšetkým pán poslanec Fico pri svojej novele zákona, je znížiť zneužívanie sociálneho systému,  ktorý spočíva v súčasnom poberaní sociálnej dávky a v nedostatočnom prejavení záujmu o prácu alebo v nevyvíjaní dostatočnej aktivity pri hľadaní práce. Áno, pán poslanec Tkáč už naznačil, že za určitých podmienok už súčasný zákon o zamestnanosti umožňuje zo strany úradov práce a príslušných zodpovedných pracovníkov, ale aj celej manažérskej činnosti úradov práce pritvrdiť  požiadavky na pripravenosť nezamestnaných byť k dispozícii úradu práce a podriadiť sa tým úkonom, ktoré úrad práce v rámci aktívnej politiky trhu práce alebo iných foriem má k dispozícii. Mnohokrát aj z objektívnych dôvodov, pretože pri 500-tisícovej nezamestnanosti je počet nezamestnaných na jedného sprostred-kovateľa taký obrovský, naozaj niekedy zostáva sprostredkovateľovi byť len vypočítateľom dávok pre nezamestnaného, a už vonkoncom nemôže ísť o individuálny prístup k nezamestnaným. Ale súčasne treba povedať, že súčasný stav na úradoch práce z hľadiska zdrojov, ktoré sú k dispozícii, sa výrazným spôsobom pozitívne mení, na rozdiel od prvých rokov vládnutia tejto vlády. Kým len nedávno Národný úrad práce zápasil s rovnováhou svojich financií, keď zostávali zdroje sotva na pasívnu politiku zamestnanosti, teda na vyplácanie podpory, tak už v budúcom roku má pripravených podľa predpokladov okolo 3,9 mld. korún na aktívne opatrenia na trhu práce. To je, prosím, pán poslanec Tkáč a pani poslankyňa Keltošová, suma, ktorá sa rovná zdrojom, ktoré ste za vášho obdobia používali na trhu práce v závere vášho vládnutia, resp. sa približuje tejto sume, použitej na aktívne opatrenia. (Hlasy z pléna.) Približuje sa, teda nie je presne taká istá. Táto suma umožňuje, aj ak schválime tieto novely, ale aj pri súčasnom platnom zákone o zamestnanosti, individualizovať prístup k jednotlivcom a umožniť využiť tie možnosti, ktoré či už novela alebo doterajší zákon poskytuje. To je, myslím si, všeobecný úvod k tomu, aby som mohol predniesť konkrétny pozmeňujúci návrh v zmysle rokovacieho poriadku Národnej rady Slovenskej republiky k návrhu poslanca Roberta Fica na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady č. 387/1996 Z. z. o zamestnanosti v znení neskorších predpisov. K bodu 1. V navrhovanom znení v § 9 ods. 1 navrhujem vypustiť slová „navrhovať a“, zároveň v § 16 ods. 2 doplniť písmeno zb) nasledovného znenia: „vypracúvať a predkladať predstavenstvu návrhy zásad pracovného testu“. Neviem, či návrh už je alebo bude o chvíľku písomne k dispozícii, či mám tie zdôvodnenia celé čítať, ale aspoň ich naznačím. Tu sa uloží o. i., a to tu bolo tiež už spomínané, aby generálne riaditeľstvo predkladalo predstavenstvu návrh zásad pracovného testu, ktorého definícia je pripravená v nasledovnom obsahu: „Pracovným testom na účely tohto zákona je overenie záujmu a posúdenie osobných predpokladov evidovaného nezamestnaného na obnovenie, udržanie alebo získanie pracovných návykov za podmienok ustanovených týmto zákonom. Pracovný test sa uskutočňuje, ak nemožno uplatniť iné nástroje aktívnej politiky trhu práce.“ K bodu 4. Uvedené znenie navrhujeme vypustiť. K bodu 5. Písmeno g) navrhujeme preformulovať nasledovným spôsobom: „neospravedlnená neúčasť na pracovnom teste“. Toto znenie konkrétnejšie špecifikuje druh nespolupráce s úradom práce. K bodu 6. Odsek 2 navrhujeme preformulovať nasledovne: „Evidovaný nezamestnaný,“ a to je dôležitá zmena oproti návrhu Roberta Fica, „ktorému uplynula podporná doba podľa § 51 alebo nevznikol nárok na podporu nezamestnanosti, je povinný na návrh okresného úradu práce absolvovať pracovný test.“ Tam je principiálny rozdiel oproti pôvodnému návrhu, pretože poslanec Fico pôvodne navrhoval, aby každý, ktorému skončila podporná doba v nezamestnanosti, poberanie podpory, povinne absolvoval pracovný test. Jeden z argumentov pre túto zmenu, ktorý navrhovateľ prijal, je aj ten, že toto ustanovenie by sa vzťahovalo podľa predbežného odhadu na takmer 700 tisíc ľudí, okrem tých, možno 350 tisíc alebo 400 tisíc, ktorí sú teraz v evidencii a ktorých by sa to dotýkalo, ktorí už nepoberajú podporu, tak pri pohybe, ktorý je na úrade práce, tak, samozrejme, by vznikla potreba okolo 700 tisíc – 750 tisíc pracovných testov, čo je príliš náročné, ale aj nie reálne, aby boli vytvorené dostatočne kvalitné podmienky na ich vykonanie. Takže úrad práce výberovým spôsobom, pri akútnej potrebe podľa individuálneho poznania, určí nezamest-naného, ktorý sa podrobí pracovnému testu. V odseku 4 navrhujeme znenie poslednej vety upraviť ako samostatný odsek nasledovného znenia: „Na zabezpečenie prác spojených s výkonom pracovného testu môže okresný úrad práce s obcou alebo obcami uzatvoriť dohodu o vytvorení dohodnutého verejnoprospešného pracovného miesta podľa § 91.“ To je kvôli prehľadnosti v zákone. To by bolo označené ako odsek 5 samostatným odsekom. Odsek 5 a 6 navrhujeme vypustiť, pretože tento predmetný návrh má väzbu... (Hlasy z pléna.) Predkladatelia pozmeňujúceho návrhu, pán poslanec, ... predkladá nové navrhované znenie odseku 2. Znenie odsekov 5 a 6 sa primerane premietne do zásad pracovného textu, ktoré bude schvaľovať predstavenstvo Národného úradu práce. Odsek 14 navrhujeme vypustiť. „Podrobnosti vykonávania pracovného testu v medziach zákona budú súčasťou zásad pracovného testu, ktoré bude schvaľovať predstavenstvo Národného úradu práce, a navrhované ustanovenie sa preto javí ako nadbytočné,“ to je text nášho pozmeňujúceho návrhu, ktorý predkladám, na ktorom je, myslím, 17 alebo 18 či 19 podpisov poslancov z viacerých poslaneckých klubov. Prosím vás po zvážení a bližšom zoznámení sa s týmto pozmeňujúcim návrhom o jeho podporu. V prípade, že tento pozmeňujúci návrh bude podporený, tak vás aj veľmi prosím o podporu celého návrhu zákona, o dôvodoch už hovorili viacerí predrečníci. A, samozrejme, ja osobne podporujem aj návrhy, ktoré predniesol pán poslanec Brocka. Už sme o tom hovorili tiež. Ďakujem vám za pozornosť. (Potlesk.)