E. Kukan, minister zahraničných vecí SR: (2005-03-18):
Predstupujem pred vás v čase, keď Slovenská republika úspešne završuje prvý rok svojej modernej existencie od vstupu do Európskej únie a do Severoatlantickej aliancie. Množstvo udalostí, ktoré sa v ostatných dvoch rokoch v našej zahraničnej politike udialo, bolo dôsledkom, že každoročný, priam už rutinný materiál ministerstva zahraničných vecí „Správa o plnení zahraničnej politiky Slovenskej republiky a zameranie zahraničnej politiky na ďalší rok“ sa rozčlenil na dva samostatné dokumenty. Prvý materiál „Zameranie zahraničnej politiky Slovenskej republiky na rok 2005“ Národná rada už prerokovala a zobrala na vedomie 9. februára tohto roku. Dnes teda predstupujem pred vás s druhým dokumentom, Správou o plnení úloh zahraničnej politiky za rok uplynulý. Ako ste sa mohli pri čítaní presvedčiť, správa je dostatočne podrobná, rozpracúva a konkretizuje Programové vyhlásenie vlády Slovenskej republiky v oblasti zahraničných vzťahov v podmienkach rezortu ministerstva zahraničných vecí. Materiál predstavuje ucelený, kompaktný a hodnotiaci pohľad na hlavné zahraničnopolitické udalosti uplynulého roka, ako aj výpočet uskutočnených aktivít v zahraničnej politike Slovenska. Zohľadňuje a kontinuálne vychádza zo zásadných skutočností, ktoré Slovenskej republike priniesol prelomový rok 2004. Dovoľte mi, aby som krátko informoval o obsahu správy. Vstup do Európskej únie a do NATO môžeme považovať za logické zavŕšenie jednej etapy činnosti a snaženia vlády Slovenskej republiky a celej našej spoločnosti v uplynulom období. Uvedené udalosti sú zhodnotené v prvých dvoch kapitolách materiálu. Vstup Slovenska do oboch zoskupení výrazne ovplyvnil aj našu bilaterálnu zahraničnú politiku. O tom sa môžete presvedčiť v 3. a 4. kapitole správy. Tie hodnotia naše vzťahy so susedskými krajinami, resp. s ďalšími krajinami euroatlantického spoločenstva južnej a východnej Európy a ďalších regiónov celého sveta. Vo svojej 5. kapitole správa vyhodnocuje naše pôsobenie vo významných globálnych a regionálnych, multilaterálnych zoskupeniach a programoch. Šiesta kapitola materiálu poskytuje prehľad o otázkach medzinárodného práva z pohľadu Slovenskej republiky a o našej konzulárnej a vízovej politike. Rezort vyhodnocuje v 7. kapitole svoju informačnú činnosť, v nemenej dôležitej, 8. kapitole aj budovanie svojho personálneho a materiálno-technického potenciálu, ako aj rozvoj siete nášho zahraničného zastúpenia v nových podmienkach. Panie poslankyne, páni poslanci, v období od podpisu Prístupovej zmluvy s Európskou úniou až po nadobudnutie plnohodnotného členstva v Európskej únii 1. mája roku 2004 bolo naším cieľom vytvoriť dobré podmienky pre osvojenie si rozhodovacieho mechanizmu v Európskej únii a naštartovanie procesu koordinácie európskych záležitostí v domácich podmienkach. Medzi kľúčové momenty patrilo vypracovanie mechanizmu spolupráce medzi Národnou radou Slovenskej republiky a vládou pri tvorbe stanovísk k legislatívnym návrhom Európskej komisie v podmienkach Slovenskej republiky. V júni 2004 sa na Slovensku konali historické prvé voľby do Európskeho parlamentu, v ktorých bolo zvolených 14 europoslancov za našu krajinu. Intenzívne sme sa venovali príprave na rokovania o Finančnej perspektíve na roky 2007 až 2013, ako aj prehodnoteniu Lisabonskej stratégie rozvoja, o ktorej ste rokovali pred chvíľou. Podporili sme ukončenie prístupových rokovaní s Bulharskom a Rumunskom do konca roku 2004 či udelenie štatútu kandidátskej krajiny Chorvátsku. Do rozhodnutia Rady Európskej únie ohľadom otvorenia prístupového procesu Turecka sa nám podarilo presadiť mandát Národnej rady Slovenskej republiky z 30. novembra roku 2004. Vstupom do NATO 29. marca 2004 sme splnili strategický cieľ získania pevných bezpečnostných garancií, ako aj nových možností na presadzovanie zahraničnopolitických záujmov našej krajiny. Prioritným záujmom Slovenskej republiky bolo angažovanie sa na Západnom Balkáne či Ukrajine, ale aj angažovanosť sa v Afganistane alebo zapojenie sa do procesu na udržanie mieru v Iraku. Slovensko prevzalo úlohu vedúcej krajiny v oblasti likvidácie výbušnín a manažmentu následkov ako jedného z ôsmich prioritných projektov NATO v rámci opatrení v boji proti terorizmu. Bilaterálne vzťahy Slovenskej republiky dostali vstupom do Európskej únie a NATO novú dimenziu. Naše členstvo v oboch zoskupeniach totiž začalo určovať obsah a charakter vzťahov s jednotlivými krajinami oboch spoločenstiev. Slovensko kládlo už tradične dôraz na rozvoj vzájomných vzťahov so susednými krajinami s dôrazom na Vyšehradskú spoluprácu a na cezhraničné vzťahy. Vstup do Európskej únie zároveň oživil takpovediac historické väzby a spolužitie národov stredoeurópskeho regiónu v jednom spoločenstve, avšak na novej, podstatne vyššej a demokratickej úrovni. Ako nadštandardné môžeme hodnotiť aj naše vzťahy s transatlantickým partnerom Spojenými štátmi. Dôkazom toho je aj nedávna prvá historická návšteva amerického prezidenta na Slovensku. Vďaka vstupu do EÚ a NATO sa zintenzívnili naše vzťahy aj s ostatnými krajinami euroatlantických spoločenstiev, predovšetkým s Veľkou Britániou, Kanadou a Talianskom. Írske predsedníctvo Európskej únie sme úspešne využili na pozitívnu prezentáciu Slovenska írskej verejnosti a na zblíženie obidvoch krajín. Napriek určitým rozdielom v názoroch na aktuálne otázky Európskej únie alebo Iraku vo vzťahu s Nemeckom a Francúzskom alebo aj s krajinami Beneluxu vládol intenzívny a konštruktívny dialóg. Významným determinantom úspešného rozvoja bilaterálnych vzťahov so Svätou stolicou bola pozícia slovenskej vlády k zakotveniu zmienky o kresťanských hodnotách v preambule Ústavnej zmluvy Európskej únie. Slovensko pokračovalo v budovaní vyvážených vzťahov s krajinami Západného Balkánu, kde sme aktívne podporovali a podporujeme stabilizačný a demokratizačný proces. Slovenská republika intenzívne pomáha zvládnuť integračný proces do Európskej únie Chorvátsku a plne podporovala začatie prístupových rokovaní v termíne, ktorý bol dohodnutý a rozhodnutý v Európskej rade v decembri minulého roku. Mimoriadny význam nadobudli predovšetkým v súvislosti s poskytovaním oficiálnej rozvojovej pomoci a s verejnou diplomaciou naše bilaterálne vzťahy s krajinami Západného Balkánu, východnej Európy, Kaukazu a strednej Ázie. Potvrdila to aj „Bratislavská konferencia II“ pod názvom „Širšia Európa: Nová Agenda“ v marci roku 2004. Slovensko sa kriticky postavilo k nedemokratickému vývoju v Bielorusku, pričom vhodnou formou podporilo rozvoj občianskej spoločnosti. Slovensko tiež aktívne podporovalo demokratické zmeny na Ukrajine a v Gruzínsku. Naša stratégia budovania vzťahov s Ruskou federáciou je kompatibilná so stratégiou Slovenskej republiky voči Európskej únii. Zároveň zohľadňuje naše národné záujmy a je prínosom k prehlbovaniu dialógu Bruselu s Moskvou. Slovenská republika aktívne pristupovala k stabilizačným procesom na Blízkom a Strednom východe, v Afganistane, Iraku a v Libanone. Aktívne sme sa zapojili do budovania inštitucionálnej infraštruktúry v Iraku, kde sme umožnili prípravu perspektívnym zástupcom diplomacie v našej štátnej správe. Slovenská republika zároveň pokračovala v rozvoji bilaterálnych vzťahov s partnermi vo východnej a juhovýchodnej Ázii, predovšetkým s Čínou, Indiou, Japonskom, Kórejskou republikou a Malajziou. Členstvo v Európskej únii výrazným spôsobom ovplyvnilo aj naše pôsobenie v ďalších globálnych a regionálnych zoskupeniach a programoch. Najvýznamnejším momentom uplynulého obdobia pôsobenia Slovenskej republiky v rámci Organizácie Spojených národov bolo oficiálne schválenie našej kandidatúry na post nestáleho člena Bezpečnostnej rady OSN na roky 2006 a 2007 vo Východoeurópskej regionálnej skupine v novembri 2004. Slovensko sa stalo členom Rady guvernérov Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu, ako aj jej vrcholového riadiaceho orgánu od konania 48. generálnej konferencie MAAE v septembri 2004 na dvojročné mandátové obdobie. Podporovali sme v rámci OBSE pozíciu dohodnutú v rámci NATO ohľadom stiahnutia ťažkej techniky a vojsk Ruskej federácie zo svojich základní v Gruzínsku a stiahnutie munície a vojsk z Moldavska. Slovensko sa zvýšenou účasťou aktívne zúčastňovalo na monitorovacích misiách OBSE v jej účastníckych štátoch. Významný bol predovšetkým projekt Spoločnej monitorovacej misie krajín V-4 na prezidentských voľbách na Ukrajine. V súvislosti s pôsobením Slovenskej republiky v rámci OECD sa v Bratislave v marci 2004 pod záštitou predsedu vlády uskutočnila medzinárodná konferencia Ekonomické reformy pre Európu. Na záver by som ešte rád v krátkosti spomenul otázku zefektívňovania diplomatickej siete Slovenskej republiky v zahraničí. Ako iste viete, v súlade s prioritami zahraničnej politiky Slovenskej republiky bolo nevyhnutné zatvoriť niektoré naše zastupiteľské úrady v súlade s našimi prioritami a s našimi reálnymi finančnými možnosťami, bolo nevyhnutné zatvoriť niektoré úrady, aby nové úrady mohli byť otvorené. Takýto postup sme museli zvoliť aj vzhľadom na racionalizačné kritériá súčasnej finančnej politiky nášho štátu. Pre upresnenie spomeniem, že v minulom roku boli uzatvorené štyri naše veľvyslanectvá a zároveň došlo k otvoreniu troch našich zastupiteľských úradov a dvoch generálnych konzulátov. Vážený pán predsedajúci, panie poslankyne, páni poslanci, to bol naozaj iba stručný prehľad hlavných udalostí, ktoré dominovali v zahraničnopolitickej agende v uplynulom roku. Samotný materiál, ktorý ste obdržali, poskytuje omnoho hlbší prehľad jednotlivých otázok zahraničnej politiky Slovenskej republiky. Ďakujem pekne za pozornosť. Dúfam, že tento materiál plénum Národnej rady vezme na vedomie. Pán predsedajúci, ďakujem, skončil som.