B. Bugár, podpredseda NR SR: (2001-10-02):
Teraz pristúpime k ďalšiemu návrhu, a to k druhému čítaniu o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 303/1995 Z. z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov . Vládny návrh zákona ste dostali pred prvým čítaním ako tlač 1078. Spoločnú správu výborov schválenú gestorským výborom máte ako tlač 1078a. Vládny návrh zákona odôvodní pani ministerka financií Slovenskej republiky Brigita Schmögnerová. Nech sa páči, pani ministerka. B. Schmögnerová, ministerka financií SR: Ďakujem pekne, pán predsedajúci. Vážené poslankyne, poslanci, predkladám na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady č. 303/1995 Zb. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov. Dovoľte mi, aby som vás stručne informovala, čo sa v ňom nachádza. Účelom návrhu novely zákona o rozpočtových pravidlách je vytvoriť právne a ekonomické podmienky na realizáciu procesu decentralizácie financií. Nadväzne na presun kompetencií z orgánov štátu na územné samosprávy upraviť financovanie a rozpočtové hospodárenie územných samospráv tak, aby sa stanovili stabilné finančné zdroje na viacročné obdobie, posilnila zodpovednosť územných samospráv pri poskytovaní a financovaní verejných služieb a dosiahla prehľadnosť vo finančných tokoch medzi štátnym rozpočtom a rozpočtami územných samospráv. Dôvodom novelizácie zákona o rozpočtových pravidlách sú pripravované zmeny v štruktúre orgánov verejnej správy, v ktorej bude mať nezastupiteľné miesto samospráva vyšších územných celkov ako druhá úroveň územnej samosprávy. V tomto smere sa navrhuje úprava postavenia rozpočtov vyšších územných celkov, spôsob financovania, pravidlá ich rozpočtového hospodárenia. Súčasne sa navrhujú zmeny a doplnky v doterajších ustanoveniach zákona, ktoré sa týkajú rozpočtov obcí tak, aby sa v zásade dodržala jednotnosť právnej úpravy obidvoch úrovní územných samospráv. Proces decentralizácie financií si vyžaduje aj doplnenie a zavedenie v súčasnosti právne neupravených nových prvkov a pravidiel v hospodárení územných samospráv. Je to najmä členenie rozpočtov územných samospráv na bežný rozpočet a kapitálový rozpočet s povinnosťou zostavovania vyrovnaného bežného rozpočtu, ďalej navrhovaná regulácia miery zadlženosti obcí a vyšších územných celkov, ako aj úprava zavedenia nútenej správy v hospodárení obcí. Ako nový prvok sa v zákone legislatívne deklaruje stabilizácia finančných zdrojov územných samospráv, ktoré budú úmerné zodpovednosti a úlohám, ktoré sú im zverené príslušnými zákonmi pri rešpektovaní princípu samostatného hospodárenia a rozhodovania o ich použití. Chcem povedať, že zákon, tak ako je predložený, predpokladá, že vo vzťahu zostavovania štátneho rozpočtu a určovaní výšky finančných prostriedkov pre územné samosprávy je upravený postup a lehoty na prerokovanie návrhu finančných vzťahov medzi štátnym rozpočtom a rozpočtami územných samospráv s predstaviteľmi republikových združení územnej samosprávy. Zákon zároveň ešte pôvodne upravuje vymedzenie postavenia príjmov rozpočtov obcí a rozpočtov vyšších územných celkov s podielom na daniach v správe štátu. Dovoľte mi, aby som vám len stručne povedala, aké boli zámery predkladateľa, aj keď predkladateľ súhlasí so správou, so spoločnou správou, v ktorej sa ošetruje táto otázka trochu odlišným spôsobom, ale z hľadiska cieľa, ktorý predkladateľ sledoval, v zásade dosahujeme to isté. Pôvodne v zákone je, to znamená, že ešte v predloženom návrhu úpravy sa mení doterajšie postavenie v sústave príjmov rozpočtov územných samospráv, s ktorým nesúhlasilo Združenie miest a obcí Slovenska. My sme k tomuto pristupovali s nasledovným cieľom. Chceli sme vymedziť prostriedky z podielov na daniach v správe štátu ako osobitný druh finančného vzťahu medzi štátnym rozpočtom a rozpočtami územných samospráv, ktorým sa vyčleňujú výnosy určených daní vyberaných na území štátu v prospech rozpočtov územných samospráv. Takto definované postavenie príjmov územných samospráv z podielov na daniach v správe štátu sa premietlo pri vymedzení sústavy vlastných príjmov rozpočtov obcí a vyšších územných celkov, do ktorých nie sú tieto finančné prostriedky zaradené. Legislatívne sa garantovalo, že rozhodovanie o použití týchto prostriedkov je v právomoci obce a vyššieho územného celku. Navrhovalo sa vytvorenie novej rozpočtovej kapitoly Súhrnný finančný vzťah k obciam a vyšším územným celkom, ktorej súčasťou sa mali stať príjmy z podielov na daniach v správe štátu a dotácie transfery zo štátneho rozpočtu. Správcom tejto kapitoly sa predpokladá minister financií. Nadobudnutie účinnosti tohto ustanovenia sa navrhovalo od roku 2003. Vo vzťahu k týmto príjmom rozpočtov obcí a rozpočtov vyšších územných celkov navrhovaná úprava určovala povinnosť obciam a vyšším územným celkom viesť tieto prostriedky na samostatnom účte. Táto povinnosť vyplývala z návrhu na doplnenie ustanovenia § 10 ods. 9 bod 15 návrhu, podľa ktorého z výkonu rozhodnutia podľa osobitného predpisu odpísaním z účtu banke nepodliehali prostriedky na daniach v správe štátu rovnako ako prostriedky poskytované zo štátneho rozpočtu. Rovnako sme predpokladali, že obce a vyššie územné celky podľa navrhovanej úpravy v § 29a nesmeli ručiť za prijaté úvery podielmi na daniach v správe štátu. Zároveň sa navrhovala úprava § 44 ods. 3 bod 48 návrhu, podľa ktorého sa v obciach a vyšších územných celkoch v rozsahu povinností upravených týmto zákonom alebo inými predpismi, napríklad zákon o štátnom rozpočte, uplatňovala finančná kontrola aj na prostriedky z podielov na daniach v správe štátu. To znamená, že finančnou kontrolou sme chceli zisťovať, či sa tieto prostriedky vedú na samostatnom účte, či sa nimi neručí za nimi prijaté úvery, rozpočtujú sa v rámci bežného rozpočtu a či sa dodrží účelovosť použitia výnosu cestnej dane. Navrhovaná úprava vzťahu k príjmom rozpočtov obcí a vyšších územných celkov z podielov na daniach v správe štátu ministerstvom financií sa predpokladala za dôležitý a potrebný krok, pretože tieto pokladáme za významný zdroj financovania základných úloh územnej správy. Rozhodujúcim dôvodom, ktorý ministerstvo financií viedol k navrhovanej úprave vo vzťahu k podielovým daniam, bola teda nevyhnutnosť zabezpečiť transparentnosť a primeranú finančnú kontrolu pri hospodárení s týmito prostriedkami, ktoré sú súčasťou celého okruhu verejných financií. Ako som už uviedla, na základe rokovaní so ZMOS-om a niekoľkých expertných rokovaní v rámci koalície sa dohodlo na určitom inom spôsobe riešenia tohto istého cieľa, ktoré sledovalo ministerstvo financií, aj keď nie stopercentne. Preto ak táto poslanecká snemovňa schváli predložené pozmeňujúce návrhy, ktoré zavádzajú takzvaný externý audit vo vzťahu k hospodáreniu obcí a vyšších územných celkov, ministerstvo financií, respektíve vláda Slovenskej republiky ako predkladateľ podporí tieto návrhy, ktoré by mali zabezpečiť rovnako, ako sme to aj pôvodne predpokladali, prehľadnejšie nakladanie s prostriedkami a zároveň aj primeranú finančnú kontrolu pri hospodárení s nimi. V rámci uvedených rokovaní bol dohodnutý aj rozsah možných zmien a doplnkov vo vládnom návrhu novely zákona o rozpočtových pravidlách, ktoré sa týkajú najmä navrhovaných parametrov regulácie výšky dlhu obcí, vyšších územných celkov, rozšírenia ustanovenia o nútenej správe o postup orgánov samosprávy obcí pred zavedením nútenej správy. Vážené poslankyne, poslanci, prijatím návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady č. 303/1995 Z. z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov sa vytvoria podmienky na realizáciu decentralizácie kompetencií a finančného zabezpečenia. Prv ako vás požiadam o podporu tohto zákona, chcela by som ešte uviesť, že ministerstvo financií v zastúpení vlády Slovenskej republiky odporúča súhlasiť so stanoviskom gestorského výboru ku všetkým pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom uvedeným v jednotlivých bodoch spoločnej správy, ktoré sú body 1 až 38. Na záver vás vážená poslanecká snemovňa chcem požiadať o podporu pri prijatí tohto zákona. Ďakujem za pozornosť.