NaiveNeuron/SloPal huggingface dataset:
B. Bugár, podpredseda NR SR: (2005-02-03):
M. Murgaš, poslanec: Vážené kolegyne, kolegovia, poznáme z histórie vývoj Matice slovenskej. Nedlho po jej vzniku vtedajší uhorský štát zakázal jej činnosť, poštátnil jej majetok a neskôr, keď prichádzali iné štáty, robili niečo podobné. Myslím si, že Matica slovenská aj v súčasnosti plní svoje významné poslanie, aj keď možno názor niektorých z vás môže byť iný, nechcem teraz s tým názorom polemizovať. Domnievam sa, že tento návrh, ktorý tu bol predložený, je správnym návrhom. Napokon isté budovy, ktoré by mali prejsť do majetku Matice slovenskej, sú nie využívané, sú v havarijnom stave. Žiaľ, ministerstvo kultúry, resp. konkrétni štátni úradníci na ministerstve kultúry aj týmto ukázali, ako sa vedia starať o štátny majetok spôsobom, že tento štátny majetok je devastovaný. Považujem preto za správne, ak tento majetok, ktorý je v súčasnosti v užívaní Matice slovenskej, ale nemôže byť z hľadiska vlastníckych vzťahov aj dostatočne sanovaný Maticou slovenskou, aby prešiel do majetku Matice slovenskej, podporujem preto tento návrh a budem hlasovať za to, aby prešiel návrh zákona do druhého čítania. Ďakujem pekne. (Potlesk.)
Figeľ, Ján, podpredseda NR SR (2015-03-17):
Na vystúpenie pána poslanca Brixiho sú tri faktické. Nech sa páči, Miroslav Kadúc.
P. Hrušovský, predseda NR SR: (2005-02-08):
(Hlasovanie.) 132 prítomných, 86 za návrh, 20 proti, 26 sa zdržalo. Bod 29 zo spoločnej správy sme schválili. Prosím ďalší návrh. M. Abelovský, poslanec: Budeme hlasovať o bode 34 s návrhom gestorského výboru schváliť ho.
Jurinová, Erika, poslankyňa NR SR (2017-02-02):
Ďakujem pekne. Áno, viem, že táto skládka priemyselného odpadu je od roku 1966, aj to, že bola podľa platnej legislatívy. Problémom je, že tá skládka je naozaj vysoko objemná. A ja ako najväčší problém vidím, že navrch tejto skládky sčasti je vytvorená nová skládka, na ktorú dalo povolenie už aj ministerstvo životného prostredia, teraz si nepamätám ten rok. Možnože tie ďalšie otázky budú k tomu smerovať, alebo minimálne jedna ešte, na ktorú odpovedáte. Takže pre mňa je úplnou záhadou, že vlastne firma, ktorá pokračovala v budovaní novej skládky, nemala absolútnu povinnosť, alebo teda mala povinnosť, ale nikto neprišiel na to, že nerobila na základe toho rozhodnutia príslušných úradov, tak ako je; bolo povedané. To znamená, že starú skládku nezasanovala, urobila len čističku odpadových vôd, ktorá absolútne nespĺňa objem, ktorý by potrebovalo na vyčistenie to územie alebo proste aj tá stará skládka. Takže tam ja vidím problém. Takže ma zaujíma, ako sa ministerstvo aj k tomuto, že prečo vlastne nástupnícka firma nie je stanovená ako firma, že kde sa stala chyba, že tie nástupnícke práva prešli na štát, keď je evidentné, že rovnaká firma tú skládku prevádzkuje možno pod inými menami, ale stále sú za tým tie isté osoby. Ďakujem.
Paška, Pavol, predseda NR SR (2014-06-27):
Pani poslankyňa Pfundtner.
Raši, Richard, poslanec NR SR (2015-04-24):
Ja vyzývam všetkých našich poslancov, aby sme po vystúpení tohto klamára, ktorý tu vedome šíri nejakú vymyslenú, klamlivú informáciu, aby sme išli domov, aby sme sa s našimi rodinami duševne očistili. Lebo toto je politické bahno, čo tu robí Matovič! To je politické bahno a je mi z neho zle! Je to klamár! (Potlesk.)
M. Hort, podpredseda NR SR: (2008-07-04):
A teraz pristúpime, pretože máme ešte čas, k informácii o predložení výročných finančných správ politických strán a politických hnutí za rok 2007 . Tento materiál ste dostali ako tlač 683. Prosím teraz predsedu výboru pre financie, rozpočet a menu pána poslanca Buriana, aby predložil informáciu výboru. Nech sa páči, pán poslanec, prerokovávame informáciu o predložení výročných finančných správ politických strán a politických hnutí za rok 2007.
Hort, Milan, podpredseda NR SR (2011-05-26):
Ďakujem pekne. Skôr ako dám ďalšej prihlásenej slovo do rozpravy, ktorou písomne prihlásenou je pani poslankyňa Natália Blahová, chcem sa spýtať, pani Tomanová, máte procedurálny návrh?
Danko, Andrej, predseda NR SR (2017-12-05):
S reakciou na faktické, pani poslankyňa Verešová.
Laurenčík, Milan, podpredseda NR SR (2022-03-30):
Pán poslanec Eduard Kočiš.
Kremský, Peter, poslanec NR SR (2023-03-22):
Ďakujem. Ja budem reagovať teraz len na dve také základné veci, potom možno v záverečnom slove viac. No, prvá vec tam bola nejaké také, že si dal do rozporu pozmeňujúci návrh Petry Hajšelovej a môj. Nerozumiem tej logike, ony nie sú v rozpore, ony sa navzájom dopĺňajú. Takže tam nerozumiem, že prečo si potreboval si do toho nejako rypnúť a dať to do rozporu. Akože nechápem, v čom je rozpor. No a potom tam bolo niekoľko takých akože malých zavádzaní, ktoré, keď sa všetky sčítajú, tak vytvoria jeden nezmysel, ktorý tu nejak presadzuješ, a napríklad jedna vec je, že Slovalco odišlo, hej. Vieme všetci, že Slovalco neodišlo, Slovalco pozastavilo výrobu, ktorú môže kedykoľvek obnoviť, keď sa cena elektriny výrazne zníži a myslím si, že ten čas aj prichádza, kedy ju obnoví. A Slovalco pokračuje vo výbore, keď spracúva napríklad hliníkový šrot. Čiže to, že Slovalco odišlo, je zavádzanie a dobre vieš, že neodišlo preto, že by mu štát naparil nejaké vysoké dane, ale odišlo preto, že cena elektriny bola na 300 – 400 eurách za megawatthodinu a pri takých cenách jednoducho sa nedá vyrábať hliník takou metódou, takou technológiou, akú oni mali. Čiže, Marián, ja som veľmi prekvapený, že svedomie ti dovolí takto zavádzať, že staviaš svoje argumenty na jednoducho pootočených, nepravdivých veciach, keď povieš iba polovicu pravdy alebo si ju ohneš tak, ako sa ti hodí. Ja si myslím, že toto by slušný a čestný človek nemal robiť.
Remišová, Veronika, poslankyňa NR SR (2024-06-11):
Ďakujem kolegovi poslancovi pánovi Pročkovi, ktorý spomenul, že táto vláda odborníkov nemá rada. Ja by som tu len pripomenula, že tieto zákony, čo predkladáte, sú zákony, ktoré síce vám teraz dočasne vyhovujú, ale keď budete naopak v opozícii, toto budú aj pre vás a vašich nominantov doslova likvidačné, likvidačné nástroje, pretože dávate do rúk aj budúcej vláde nástroj, ako niekoho, s prepáčením, vyraziť bez udania dôvodu. Verejné vypočutia boli niečo, za čo dlho bojovala odborná verejnosť, ľudia, ktorým záleží na transparentnosti, aby jednoducho, aj verejnosť má právo vedieť, kto bude za ich peniaze, za ich dane riadiť danú inštitúciu. My sme verejné vypočutia vždy robili. Robili sme to dokonca aj nad rámec toho, čo nám ukladá zákon na našom ministerstve. Druhá vec je retroaktivita, ktorú vám vytkla aj pani, pani prezidentka. Ľudia, ktorí spravili verejné výberové konanie, tak často opustili svoje predchádzajúce pôsobiská, pretože mali stanovené funkčné obdobie. Vy to teraz rušíte, čo si myslím, že aj voči tým ľuďom, ktorí sa dali do služieb štátu, je to mimoriadne neúctivé. A posledná vec, odborníci. Myslím si, že je veľmi dôležité, aby vo funkciách boli odborníci. Ja len keď zoberiem našu vládu a teraz zoberiem iný rezort, ministerstvo napríklad životného prostredia, tak SHMÚ riadil odborník, to nebol náš nominant. To bol dokonca, si myslím, váš nominant. My sme ho tam nechali, lebo bol odborník. Alebo šéf národného parku, to neriadil náš nominant, TANAP-u, to bol váš nominant, ale bol dobrý, bol odborník, bol skutočne skúsený a ostal tam. Jednoducho riadil to aj naďalej. A vy všetkých týchto ľudí dávate von. Je to krátkozraké.
Viskupič, Marián, poslanec NR SR (2020-04-28):
Ďakujem pekne, pán predsedajúci. Zápisnica o výsledku tajného hlasovania o návrhu na voľbu predsedu Osobitného kontrolného výboru Národnej rady Slovenskej republiky na kontrolu činnosti Vojenského spravodajstva, ktoré sa konalo dňa 28. apríla 2020, nová voľba IV – opakovaná voľba. Na tajné hlasovanie o návrhu na voľbu predsedu Osobitného kontrolného výboru Národnej rady Slovenskej republiky na kontrolu činnosti Vojenského spravodajstva bolo v opakovanej novej voľbe IV vydaných a poslanci si osobne prevzali 138 hlasovacích lístkov, teda na voľbe bolo prítomných 138 poslancov. Po vykonaní tajného hlasovania overovatelia Národnej rady zistili, spočítali hlasy a zistili, že v tajnom hlasovaní o návrhu na voľbu predsedu Osobitného kontrolného výboru NR SR na kontrolu činnosti Vojenského spravodajstva všetci poslanci odovzdali hlasovacie lístky. Zo 138 odovzdaných hlasovacích lístkov bol jeden neplatný a 137 platných. Podľa platných hlasovacích lístkov overovatelia zistili, že – za pána Mariana Kotlebu hlasovalo: za 58 poslancov, proti 70 poslancov, zdržalo sa hlasovania 9 poslancov, – za pána Radovana Slobodu hlasovalo: za 75 poslancov, proti hlasovalo 50, zdržalo sa 12 poslancov. Na voľbu predsedu Osobitného kontrolného výboru NR SR na kontrolu činnosti Vojenského spravodajstva je potrebný súhlas nadpolovičnej väčšiny prítomných poslancov. Overovatelia konštatujú, že v tajnom hlasovaní bol za predsedu Osobitného kontrolného výboru NR SR na kontrolu činnosti Vojenského spravodajstva zvolený pán poslanec Radovan Sloboda. Overovatelia poverujú svojho člena Mariána Viskupiča (potlesk) oznámiť výsledok hlasovania v Národnej rade Slovenskej republiky. (Doznievanie potlesku.)
Laurenčík, Milan, podpredseda NR SR (2022-03-24):
S faktickou poznámkou teraz vystúpi pán poslanec Miroslav Suja.
Laurenčík, Milan, podpredseda NR SR (2021-09-22):
Toto bol záverečný príspevok vo všeobecnej rozprave. Vyhlasujem rozpravu za skončenú. Chcem sa spýtať, či navrhovateľ chce zaujať stanovisko. Nech sa páči.
T. Rosová, poslankyňa: (2008-07-01):
Chcela by som ešte dodať, ak môžem, pani predsedajúca, chcela by som, aby sa o mojich pozmeňujúcich návrhoch hlasovalo jednotlivo. Ďakujem.
P. Hrušovský, podpredseda NR SR: (2001-10-25):
J. Prokeš, poslanec: Ďakujem veľmi pekne,  pán predsedajúci. Ja by som len doplnil  pani poslankyňu Slavkovskú, že pokiaľ by naozaj mal 17. november byť v tejto podobe štátnym sviatkom, tak vlastne zavádzame ten istý sviatok alebo sviatok toho istého typu, ako bol predtým, a to bola Veľká októbrová socialistická revolúcia. Mali by sme si uvedomiť, mali by sme si uvedomiť...(Hlasy v pléne.) Ďakujem veľmi pekne, pán poslanec Budaj, že vyrušujete počas vystúpenia iného poslanca, ja hovorím teraz o type sviatkov, ktorý vzniká. Myslím si, že zmena režimu nie je dôvodom na to, aby z toho bol štátny sviatok, pretože v opačnom prípade sa  môže  stať, že príde zase niekto iný, zase bude mať na to úplne inakší názor. Môžeme si to pamätať, ale prosím, nevytvárajme sviatky takého typu, ako bola Veľká októbrová socialistická revolúcia, pretože toto je presne ten istý typ sviatku. Myslím si, že naozaj je záslužnejšie a vhodnejšie, aby dátum podpisu Trianonskej zmluvy bol štátnym sviatkom, nakoľko práve vtedy alebo odvtedy môžeme hovoriť o počiatkoch novodobej slovenskej štátnosti. Ďakujem.
Pčolinský, Peter, podpredseda NR SR (2023-06-27):
Štátny fond je termínovaný? (Reakcia z pléna.) Ten je v poradí, nie je termínovaný.
Laššáková, Jana, podpredsedníčka NR SR (2012-07-26):
Na vystúpenie pána poslanca s faktickými poznámkami dvaja páni poslanci: pán poslanec Záhumenský a pán poslanec Hlina. Končím možnosť prihlásiť sa s faktickými poznámkami. Pán poslanec Záhumenský, nech sa páči.
V. Veteška, podpredseda NR SR: (2005-01-18):
K. Fajnor, poslanec: Ďakujem pekne, pán predsedajúci. Ja by som len veľmi krátko chcel reagovať na vystúpenie pána podpredsedu vlády a ministra hospodárstva. Takýchto sľubov sme sa tu napočúvali už veľmi veľa. Chcem pripomenúť len dva z nich. Prvý sľub bol, keď vládna koalícia pána Mikuláša Dzurindu pred šiestimi rokmi vo voľbách sľubovala, že privatizácia strategických podnikov nebude. A doslovne títo ľudia povedali: „Kopete do otvorených dverí.“ No nazdar, ako sú dneska tie dvere otvorené. Chcem spomenúť ďalší sľub, ktorý bol, boli to dvojnásobné platy. Len zabudli títo ľudia povedať, že zoznam ľudí, ktorým budú zvýšené, pôjde v prílohe. Ďakujem pekne.(Potlesk.)
Laurenčík, Milan, podpredseda NR SR (2021-11-11):
Pán poslanec... (Reakcie z pléna.)
Pellegrini, Peter, predseda NR SR (2014-12-02):
Prezentujeme sa a hlasujme o treťom pozmeňujúcom návrhu pána poslanca Mihála a pani poslankyne Kiššovej. (Hlasovanie.) Prítomných 126 poslancov, za 48 proti 30, zdržalo sa 47, nehlasoval 1 poslanec. Tento návrh sme neschválili.
Kalmárová, Viera, poslanec NR SR (2023-12-18):
Ďakujem za slovo. Vážený pán kolega Krúpa, medzi tým, čo ste povedali a čo si myslím o tejto veci ja, neexistuje žiadny kognitívny konflikt. Ale ak dovolíte, rada by som buď glosovala, alebo použila otázku k tej úvahe o vytváraní priestoru na pranie špinavých peňazí v súvislosti so získaním monopolu na vývoz a dovoz zbraní na ministerstve obrany. Rozmýšľam nad tým, že prečo by niekto vymýšľal nejaké komplikované schémy, ako hľadať ďalšieho prostredníka v zahraničí, aby teda prepral nejakú veľkú sumu peňazí, keď podľa pripravovaných zmien v Trestnom zákone do sumy trištvrte miliardy eur, ak sa teda takáto suma preperie, možno sa vyviazať z tohoto, z tohoto problému uložením podmienečného trestu. Načo by niekto robil takéto komplikácie, keď je to teraz alebo bude to také jednoduché? To je tá otázka, ktorá mi vŕta v hlave. Ďakujem.
Pročko, Jozef, poslanec NR SR (2024-05-02):
(Povedané súbežne s predsedajúcim.) Spýtajte sa Blagu, spasiba.
Gy. Juhász, poslanec: (2009-02-17):
Už na začiatku rozpravy bolo spomenuté, že s týmto zákonom budú mať do činenia aj stavebné úrady. Dvadsiateho druhého mája 2008 sa v Národnej rade prijal zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov. V tomto zákone bol prijatý pozmeňujúci návrh, ktorý znel: „Ak ide o uskutočnenie stavieb pamätníkov, verejných pomníkov, pamätných miest a stavieb podobného druhu, vykonáva pôsobnosť stavebného úradu v konaniach podľa tohto zákona krajský stavebný úrad.“ Tento zákon prezident republiky vrátil na prerokovanie, vetoval tento zákon a v odôvodnení tohto svojho kroku v druhom bode píše v tom návrhu o vrátení zákona z 22. mája 2008. Citujem rozhodnutie prezidenta: „Podľa čl. I tretieho bodu nového § 117b schváleného zákona, ak ide o uskutočňovanie stavieb pamätníkov, verejných pomníkov, pamätných miest a stavieb podobného druhu, vykonáva pôsobnosť stavebného úradu v konaniach podľa tohto zákona krajský stavebný úrad. Túto pôsobnosť v súlade s § 117 ods. 1 stavebného zákona vykonáva obec ako stavebný úrad v rámci preneseného výkonu štátnej správy. Schválením čl. I tretieho bodu § 117b sa teda presúva pôsobnosť pri uskutočňovaní stavieb pamätníkov, verejných pomníkov, pamätných miest a stavieb podobného druhu s orgánom samosprávy, ktorým je obec na orgán štátnej správy, ktorým je krajský stavebný úrad. Podľa čl. 4 ods. 3 Európskej charty miestnej samosprávy oznámenie Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky č. 336/2000 Z. z., ktorou je Slovenská republika viazaná, vykonávajú vo všeobecnosti správu verejných vecí prednostne tie orgány, ktoré sú k občanovi najbližšie. Priznanie kompetencie inému orgánu by malo zohľadňovať rozsah a charakter úlohy i požiadavky efektívnosti a hospodárnosti. V ods. 6 sa ustanovuje, že všetky záležitosti, ktoré sa priamo týkajú miestnych orgánov sa v procese plánovania a rozhodovania, pokiaľ je to možné, včas a primerane s nimi prerokujú.“ Toľko citát o rozhodnutí o vrátení zákona zo dňa 22. mája 2008. Tento návrh zákona z 22. mája o stavebnom plánovaní a územnom plánovaní a stavebnom poriadku a toto veto prezidenta Národná rada neprelomila, čiže tento zákon neprišiel do platnosti. Myslím si, že keď sa v júli Národná rada rozhodla, že prijme tento názor prezidenta, ktorý som citoval pred chvíľkou, tak si myslím, že tento názor platí a aj teraz sa Národná rada rozhodne múdro a tento návrh zákona, o ktorom teraz rokujeme, nepodporí. Ďakujem pekne.
Paška, Pavol, predseda NR SR (2014-11-08):
Pán poslanec Hlina nie je v sále. Pán poslanec Viskupič takisto, stráca poradie. Pán poslanec Mihál, nech sa páči, do rozpravy.
Kollár, Boris, predseda NR SR (2020-09-16):
Ďakujem. Dávam slovo poverenému členovi výboru pre hospodárske záležitosti poslancovi Radovanovi Kazdovi, aby informoval Národnú radu o výsledku prerokovania návrhu vo výbore.
Kremský, Peter, poslanec NR SR (2021-10-26):
Ďakujem. Pán podpredseda, chcem vás požiadať, aby ste upozornili poslancov, ktorí nemajú nasadené rúška, aby si ich nasadili. (Reakcie z pléna.) A tiež chcem, tiež chcem upozorniť poslancov z hospodárskeho výboru, že sa stretneme dnes o 12.30 na schôdzi hospodárskeho výboru tam, kde ráno. Ďakujem.
Kočiš, Eduard, poslanec NR SR (2023-02-07):
Veľmi pekne ďakujem za slovo, pán predseda. Pán kolega, to, že si povedal, že každé jedno dieťa alebo každý jeden daňovník dostane na dieťa až 250 euro, tak nedovolím si s tým súhlasiť. Ak sa budeme baviť o rodinnom prídavku, príspevku na stravu v rámci školského stravovania, to áno. Ale to, čo si spomínal ohľadne výšky daňového bonusu, tak to je, žiaľbohu, klamstvo. Daňový bonus sa vypočítava z priemernej mzdy alebo resp. z hrubej mzdy a bonus môže dosiahnuť maximálne určité percentá z čiastkového základu dane, ale výška takýchto percent vlastne záleží od počtu detí daného daňovníka. To znamená, že pri jednom dieťati a pri poberateľovi daňového bonusu na jedno dieťa je to 20 %, pri dvoch deťoch 27, pri troch deťoch 34, pri štyroch deťoch je to nejakých 40, päť detí skoro 50 a šesť detí 55 %. To znamená, že ak stále budete rozprávať ako vládna koalícia, že ste dali 140 euro na dieťa, tak to bude stále len jedno a dokolečka to isté klamstvo, pretože pri čiastkovom základe dane a pri hrubej mzde pracovníka, ktorý pracuje za 600 euro, tak jednoducho má nárok podľa vašej logiky a podľa tej vašej teórie na 140 euro. Ale on v skutočnosti dostane 103 euro. Pri dvoch deťoch má nárok na 280, dostane 140. Pri troch, pri troch deťoch má nárok na 420, dostane 176. A pri štyroch deťoch má nárok až na 560, ale reálne dostane 213. A to sa tak môžme baviť ďalej. Pri 800-eurovom hrubom plate alebo hrubej mzde je to to isté. Jednoducho tam má nárok pri štyroch deťoch až na 560 euro a dostane 284. Tak ja sa pýtam, kde je dnes jednoducho tých 140 euro na každé dieťa? Jednoducho je to klamstvo, populizmus a stále to isté rozprávate dookola. Vylepili ste celé bilboardy celým Slovenskom, že 140 euro na dieťa, 200 euro na dieťa, dodržujeme sľuby, plníme sľuby, no jednoducho klamstvo.
Blaha, Ľuboš, poslanec NR SR (2023-01-26):
Pán predseda hovoril o Matovičovi veľmi dlho, takže poprosím späť čas. Ďakujem a skúsme sa vyhnúť týmto veciam.
P. Paška, predseda NR SR: (2009-09-16):
(Hlasovanie.) 134 prítomných, 105 za, 5 proti, 23 sa zdržalo, 1 nehlasoval. Máte súhlas.
Osuský, Peter, poslanec NR SR (2018-06-12):
Ospravedlňujem sa.
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2017-09-12):
Pani poslankyňa Zemanová, môžte reagovať.
Budaj, Ján, poslanec NR SR (2019-05-15):
Ďakujem pekne, pán predsedajúci. Ako člen výboru pre európske záležitosti veľmi vítam, že kolegyňa predkladá návrh, ktorý zreálňuje dosah Národnej rady, výboru, ale aj vytvára určitú výhodu pre vládu Slovenskej republiky. Pravdupovediac, bol by som očakával, že dávno sa týmto problémom, o ktorom hovorila pani Remišová, bude zaoberať vláda, pretože je faktom, že okolo nás beží európska legislatíva často vo veľmi rýchlom tempe. Je faktom, že na výbore pre európske záležitosti máme ako na jedinom výbore Národnej rady reálny vplyv na to, ako sa bude chovať náš zástupca v Európskej komisii, a takisto je faktom, že celý ten mechanizmus nie je vyladený, že jednoducho niekedy sa stáva, že to rozhodovanie predbehne. Jednoducho je faktom, že častokrát dýchavične bežíme za tým tempom času, ktorý okolo nás beží. Preto verím, že sa návrh pani Remišovej a ďalších poslancov stretne s pochopením a s vďakou koalície, pretože rieši jeden problém, na ktorý sme mali spoločne prísť už dávno a pomôcť tak účinnému zastupovaniu Slovenskej republiky na pôde Európskej únie a Európskej komisie. Ďakujem.
Laššáková, Jana, podpredsedníčka NR SR (2014-07-01):
Ďakujem pekne, pán spravodajca. Otváram všeobecnú rozpravu. Do rozpravy som nedostala žiadnu písomnú prihlášku. Pýtam sa, či sa chce niekto prihlásiť do rozpravy ústne. Pán poslanec Kuffa sa hlási do rozpravy ústne. Nech sa páči, máte slovo. Končím možnosť sa prihlásiť do rozpravy ústne.
Susko, Boris, poslanec NR SR (2015-09-16):
Ďakujem pekne za slovo, pán predseda. Ja by som chcel nadviazať na pána poslanca Kadúca. Trošku mi zobral vietor z plachiet a slovo, pretože som sa chcel presne venovať tejto otázke, a to je zvýrazniť otázky ochrany schengenskej hranice z hľadiska bezpečnostných rizík. Pretože tie bezpečnostné riziká podľa môjho názoru nespočívajú len v tom, že sa nám tu začne pohybovať alebo by sa nám tu mohlo začať pohybovať množstvo ľudí, ktorých nebudeme vedieť identifikovať ani autentifikovať žiadnym spôsobom, pretože pokiaľ máme tie informácie spravodajské, tak si úmyselne ničia doklady, sú ochotní si zničiť prsty, tak aby sa im nedali zobrať odtlačky prstov, a podobne. Ale pokiaľ sa jedná o nelegálnych migrantov, tak sa stáva presne to, čo pomenoval môj predrečník, že odmietajú sa vyšetriť na rôzne choroby, čo je už aj otázka možno ochrany verejného zdravia, za čo tak isto zodpovedá štát a vláda. A len na porovnanie si treba uvedomiť, že pokiaľ sem príde cudzinec na dlhodobý pobyt, tak musí získať potvrdenie z úradu verejného zdravotníctva, že prešiel testami na rôzne cudzokrajné choroby, až potom ho môže dostať. Pokiaľ sa bavíme o nelegálnych migrantoch, tak títo sú v zásade nedonutiteľní k tomu, lebo oni odmietnu a neexistuje žiaden právny nástroj, ako ich prinútiť k takémuto úkonu. Čiže tie bezpečnostné riziká sú tu z rôznych hľadísk. To nie je len otázka boja proti terorizmu, ale sú tu rôzne bezpečnostné riziká, ktoré podporujú vlastne ten cieľ, ktorý chceme, a to je, aby dôsledne sa dodržiavali pravidlá ochrany schengenského priestoru, tak ako sme boli ich nútení plniť pri vstupe do Európskej únie, kedy sme boli prijímaní. Ďakujem pekne.
Paška, Pavol, predseda NR SR (2014-02-13):
Pán poslanec, čiže aby sme vedeli, o čom ideme hlasovať. Dávate návrh na prerušenie, dobre? Predpokladám, že nemusím ani dať o tom hlasovať, pretože sme evidentne, nie sme uznášaniaschopní. Akonáhle budeme, tak dám o vašom návrhu hlasovať. Samozrejme sa bavíme o účasti predovšetkým poslancov, ktorí túto schôdzu zvolali, lebo niet pochýb o tom, že v inom spektre existuje na toto zvolanie iný názor. Myslím, že bol dostatočne odprezentovaný. Členovia vlády tu sú, takže budeme pokračovať. Takže nech sa páči, pred obedom ste neukončili svoje vystúpenie v rozprave, ak ho chcete ukončiť, nech sa páči, ukončte ho. Ak nie, budeme pokračovať písomne prihláseným.
Kollár, Boris, predseda NR SR (2022-09-20):
Ďakujem pani poslankyni. Neevidujem žiadne faktické poznámky. Vyhlasujem všeobecnú rozpravu za skončenú. Chce k rozprave zaujať stanovisko navrhovateľ? Nech sa páči, pán minister.
Dostál, Ondrej, poslanec NR SR (2024-04-19):
Pani poslankyňa, dotkla si sa vo svojom vystúpení práve toho aspektu, ktorý opakovane tu zaznieva ako otázka, ale teda nedostali sme na ňu celkom odpoveď, že, teda celkom, vôbec sme na neho nedostali odpoveď, je, že akým spôsobom sa to navrhované riešenie prejaví a akým spôsobom pomôže riešiť tie problémy, ktoré sú, ktoré sú deklarované ako, ako dôvody tejto legislatívnej iniciatívy a teda najmä pozmeňujúceho návrhu. Lebo teda pán poslanec Michelko tu hovoril nejakú, nejakú predstavu, že teda, ak tie komisie rozhodnú spôsobom, že to bude do očí bijúce, no tak vtedy rada zasiahne a zmení rozhodnutie tých, tých komisií, ale, ale teda priznám sa, že mne nie je jasné, ako táto zmena systému alebo rozmontovanie systému, ako si to, ako si to nazvala, reálne môže, môže pomôcť. Lebo chápem, že môže pomôcť konkrétnym jednotlivcom, ktorí dokážu upozorniť nejakého, nejakého člena rady, že dal som tam dobrý projekt a nepodporili mi ho, neprešiel, neprešiel komisiou, pozri sa na to. Takto si viem predstaviť, že to, že to môže fungovať. Ale je toto systémové riešenie? Je to, je to, systémové riešenie by bolo, no, že áno, že prejdú si komisie všetkými, všetkými projektami, dajú nejaké odporúčania a potom si rada prejde všetkými projektami, zhodnotí ich a dá nejaké svoje poradie s tým že, s tým, že bude tie komisie brať iba, iba orientačne. Lebo jednotlivo, to si ani neviem celkom predstaviť, ako to bude, bude fungovať, lebo však treba tie, tie projekty, samozrejme, posudzovať v kontexte a nejaký projekt v jednom roku môže prejsť a v inom nie. Podľa toho, ako budú tie iné konkurenčné projekty.
Ľ. Petrák, poslanec: (2008-10-23):
Ja osobne odmietam v prípade dôchodkového systému politické účelové debaty, ale myslím si, že je potrebné si úplne seriózne sadnúť za okrúhly stôl a vyriešiť problémy. Lebo tie problémy tam skutočne sú. Ako sú tam problémy, ktoré sa prejavia možno o 5, možno o 20 rokov, ale dneska prichádzať s jednoznačnými riešeniami, ktoré vyriešia veci o 50 rokov, myslím si, že to je politický populizmus, lebo dovtedy môže do tej rovnice, kde je milión premenných, sa 900-tisíc z toho zmeniť a jednoducho výsledok bude iný, ako očakávame. Takže, kolegovia, nesnažme sa robiť z výsostne odbornej témy, ktorá sa dotýka všetkých obyvateľov a bytostne sa ich dotýka predovšetkým v starobe, keď sú najslabší, najviac chorí a najzraniteľnejší, robiť takúto populistickú propagandu a v podstate naháňať jedine zisky dôchodkovým správcovským spoločnostiam. (Potlesk.)
Kočiš, Eduard, poslanec NR SR (2020-04-28):
Ďakujem pekne, pán predseda. V podstate, Jozef, veľmi prakticky a veľmi argumentačne si zhodnotil situáciu, ktorá vlastne viedla k tomu, že regióny Slovenska, ktoré sú v Banskobystrickom samosprávnom kraji, prevažne na jeho juhu, a regióny, ktoré sú väčšinou na východe Slovenska, sú najmenej rozvinuté dlhodobo. A toto programové vyhlásenie vlády vôbec nerieši ich nejakú, ich nejakú prílišnú, prílišný vývoj, ale jednoducho tieto regióny budú aj naďalej stagnovať, pretože pokiaľ sa nedokončí R2, R4, tak týchto 20 najmenej rozvinutých regiónov Slovenska, kde sa v podstate 8 týchto regiónov nachádza v Prešovskom kraji, 6 je v Košickom kraji a 6 sa nachádza v Banskobystrickom kraji, budú naďalej len tie regióny, ktoré sú najmenej rozvinuté, s nízkou možnosťou zamestnania sa svojich občanov a naďalej tam bude prevládať veľmi vysoká miera nezamestnanosti, vyľudňovanie týchto regiónov, mladí budú odchádzať za prácou, či už na západ Slovenska, alebo do zahraničia. Jednoducho keď chceme, aby tieto regióny zostali naďalej životaschopné, plnili si svoju funkciu, akú by plniť mali, to znamená, aby mladé rodiny zostávali v mieste, kde sa narodili, a nemuseli utekať tam, kde je ich životné prostredie neprirodzené, vládne zoskupenie by malo tejto problematike venovať oveľa väčšiu pozornosť. Programové vyhlásenie vlády tento problém príliš nerieši, ale pevne dúfam, že v blízkej budúcnosti snáď dôjde k nejakému zlepšeniu. Ďakujem pekne.
Blanár, Juraj, podpredseda NR SR (2021-04-01):
Ďakujem, pán spravodajca. Nech sa páči, zaujmite svoje miesto. Otváram rozpravu. Konštatujem, že písomnú prihlášku do rozpravy som neobdržal, tak dávam možnosť teraz prihlásiť sa ústne do rozpravy. Konštatujem, že nikto sa nehlási. Uzatváram týmto rozpravu a chcem sa spýtať pána navrhovateľa alebo pána spravodajcu; nemajú záujem vystúpiť. Takže obom ďakujem a prerušujem rokovanie o tomto bode programu. Teraz budeme pokračovať druhým čítaním o vládnom návrhu zákona o ochrane hospodárskej súťaže a o zmene a doplnení niektorých zákonov . Vládny návrh je pod parlamentnou tlačou 372, spoločná správa 372a. Opäť prosím pána podpredsedu vlády Štefana Holého, aby návrh vlády odôvodnil. Nech sa páči.
Oravec, Ján, poslanec NR SR (2022-12-07):
Ďakujem veľmi pekne, pán predsedajúci. Áno, veľmi rýchlo budem reagovať na všetkých pánov poslancov. Ďakujem pekne aj za vaše reakcie. Pokiaľ ide o pána poslanca Suju, ja si myslím, že presne pochopil to, o čom som hovoril. Že reakciu zamestnávateľov v tvárou v tvár tomuto dobrému úmyslu môže byť aj to, že jednoducho budú mať zamestnancov menej. Teda niekto príde o zamestnanie a potom mu bude úplne jedno, že aké vysoké príplatky sú, keďže bude mať príjem nula. To bola aj tá moja pointa. Pokiaľ ide o pána poslanca Suska, že straším a že vôbec to nie je podraz na zamestnávateľoch. No je to podraz na nich preto, lebo oni súhlasili so skokovitým zvýšením minimálnej mzdy na 700 eur v situácii, keď tam neboli na minimálnej mzde zavesené príplatky. Raz oni súhlasili s veľkým nárastom a teraz vy im dodatočne k tomu veľkému nárastu ešte idete pridať príplatky. Z tohto hľadiska je to teda podraz. Pokiaľ ide o pán poslanca Richtera, že som vystúpil ako šéf podnikateľov, no ja sa netajím tým, že chcem byť v parlamente hlasom poctivých podnikateľov a živnostníkov. Čiže takým spôsobom budem aj vystupovať naďalej. Ale opäť v tom svojom vystúpení som sa snažil zdôrazniť a vysvetliť vám, že tu nejde o záujem podnikateľov, lebo primárne tými negatívne dotknutými môžu byť práve paradoxne zamestnanci, o ktorých vám ide najviac. Čiže nieže podnikatelia nebudú šťastní, ale na konci dňa nemusia byť práve tí zamestnanci šťastní. Pokiaľ ide o pána poslanca Čepčeka, že neviem, o akých zamestnancov ide, no veľmi dobre viem, o akých zamestnancov ide. Keď si zoberiem, že ide napríklad o pekárov, no tak dôsledok toho, čo vy navrhujete, je, že jednoducho budeme čeliť zvýšeným cenám pekárskych výrobkov a ďalších práve kvôli tomu, čo ste... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2021-06-25):
S reakciou na faktické poznámky pán poslanec Mazurek.
Malatinec, Roman, poslanec NR SR (2023-12-06):
Ďakujem pekne. Vážený pán predseda, vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, dovoľte, aby som vám podal informáciu Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre verejnú správu a regionálny rozvoj o výsledku prerokovania návrhu vlády na skrátené legislatívne konanie o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony, tlač 89. Predseda Národnej rady Slovenskej republiky rozhodnutím č. 92 z 1. decembra 2023 pridelil vládny, návrh vlády na skrátené legislatívne konanie o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony, tlač 89, na prerokovanie Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre verejnú správu a regionálny rozvoj v termíne ihneď. Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre verejnú správu a regionálny rozvoj prerokoval návrh vlády na skrátené legislatívne konanie na svojej 5. schôdzi dňa 6. decembra 2023. Výbor svojím uznesením č. 6 zo 6. decembra 2023 súhlasil s návrhom vlády na skrátené legislatívne konanie a odporučil Národnej rade Slovenskej republiky s návrhom vlády na skrátené legislatívne konanie vysloviť súhlas s tým, že prvé, druhé a tretie čítanie vládneho návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony, sa uskutoční na 6. schôdzi Národnej rady Slovenskej republiky. Vážený pán predseda, skončil som. Prosím, otvorte rozpravu.
Šeliga, Juraj, podpredseda NR SR (2021-02-03):
Pani poslankyňa Bittó Cigániková, nech sa páči.
Danko, Andrej, predseda NR SR (2016-05-19):
Prosím, prezentujme sa a hlasujme. (Hlasovanie.) Prítomných 141 poslancov, za 38, proti 55, zdržalo sa 48. Konštatujem, že sme uvedený návrh zákona do druhého čítania neschválili a nebudeme pokračovať v rokovaní o ňom. Znova vás prosím, pán poslanec Dostál, aby ste uviedli hlasovanie v prvom čítaní, a to o návrhu skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 71/1992 Zb. o súdnych poplatkoch a poplatku za výpis z registra trestov v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov (tlač 61, bod 27 schváleného programu). Nech sa páči, pán poslanec, máte slovo.
Glváč, Martin, podpredseda NR SR (2018-09-13):
Ďakujem. S faktickými poznámkami nikto, vyhlasujem rozpravu za skončenú. Navrhovateľ, nie, spravodajca? Nie. Prerušujem rokovanie o tomto bode programu. A pristúpime k druhému čítaniu o návrhu poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Irén Sárközy, Edity Pfundtner, Tibora Bastrnáka a Ladislava Balódiho na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov . Návrh zákona má tlač 1006, spoločná správa výborov má tlač 1006a. Dávam slovo poslankyni Irén Sárközy, aby návrh zákona odôvodnila. Nech sa páči.
Danko, Andrej, predseda NR SR (2019-09-13):
Pán poslanec Jarjabek.
Ďuriš Nicholsonová, Lucia, podpredsedníčka NR SR (2017-03-28):
Nech sa páči s reakciou na faktické poznámky, pán poslanec Budaj.
Hlina, Alojz, poslanec NR SR (2015-05-22):
Končím. Ďakujem veľmi pekne. Verím, že raz tie gastrolístky budú zrušené, mne to už nepomôže, ale možno pre niekoho, kto ešte by chcel, ale naozaj je to celé zlé. Ďakujem pekne.
Laššáková, Jana, podpredsedníčka NR SR (2013-10-24):
Pán poslanec Bugár.
Glváč, Martin, minister obrany SR (2015-11-12):
Niekedy sa ťažko reaguje. Ešte raz v krátkosti, čo sa týka Popradu. Na summite vo Walese sa hovorilo o ponúknutí kapacít skladovacích, o žiadnej základni, ponúkol to na základe konzultácií s ministrom obrany, vnútra a premiérom pán prezident, dobre? To bola ponuka. Po druhé, každé naše kasárne sú kasárňami aj Aliancie. Na jednej strane hovoríte, nechcete spochybňovať naše záväzky, a na druhej strane tu hovoríme – a stále hovoríme – o základni. Tak ja vám dnes poviem, z tých 20 vojakov, ktorí majú byť na území Slovenskej republiky, to nie je žiadna základňa, znova to opakujem, žiadna základňa, zatiaľ máme potvrdených osem. To znamená, je to príslušník armády Českej republiky, Spojených štátov amerických, Nemecka, Maďarska, Poľska, Turecka a Rumunska. Ako sa môže cítiť občan Slovenska prítomnosťou ôsmich vojakov vo Vajnoroch na veliteľstve ohrozený? O akej základni to hovoríme? To je veliteľstvo, dobre? Veliteľstvo, ktoré má určité ciele, najmä plánovacie, a naozaj aj tie audity, aby sme jednotlivé členské krajiny postupovali podľa rovnakých plánov, plánovacích dokumentov a stratégií. Ďakujem.
Kotleba, Marian, poslanec NR SR (2021-10-19):
Ďakujem za všetky konštruktívne faktické poznámky a treba povedať, že aj keď na začiatku bolo o tomto návrhu ticho, tak dnes už verejnosť prejavila záujem, ľudia sa na túto novelu pýtajú, ľudia sledovali aj túto rozpravu a som presvedčený, že aj keď nie je asi dostatočne veľa, ale mnoho ľudí na Slovensku si zas otvorí oči o tom alebo v tej otázke, že čo vláda potichu tu chystá, čo sa tu v podstate za tie dva roky do volieb má všetko udiať len s jedným jediným cieľom, aby sa z dnes možnosti podriadiť sa očkovaniu, za ktoré nikto neberie zodpovednosť, stala v podstate povinnosť pre ľudí, ktorí sa nechcú nechať vylúčiť zo spoločenského života. Takže, občania, bdejte, občania, sledujte túto vládu, pretože každým krokom nás presviedčajú o tom, že ich úmysly nie sú čisté.
Lipšic, Daniel, poslanec NR SR (2015-06-23):
... ocenil, ja som to spomínal už na výbore, že či by nemala Národná rada prijať stanovisko záväzné pre vládu podľa ústavného zákona. A takisto, čo sa mi zdá, je správny návrh, možnože by sme v ňom mali byť aktívnejší na úrovni aj Európskej rady, to je zriadenie tých bezpečných zón v severnej Afrike, lebo to je téma, ktorá zatiaľ nezaznela. My sme o nej síce na výbore rokovali pred niekoľkými týždňami, ale to by mohol byť slovenský, pomerne aktívny príspevok. Lebo len povedať nie, nie je najlepšia stratégia pre získavanie spojencov. Čo chcem povedať stručne. Po prvé. Čo nebolo odlíšené z vašej strany, pán predseda vlády, boli ekonomickí migranti a azylanti, čo je veľký rozdiel. My by sme mali povedať nie ekonomickej migrácii, lebo to vytvára pull efekt, ale, samozrejme, máme v nejakej rozumnej miere povinnosť pomôcť azylantom, ktorí utekajú nie z plezíru, ale kvôli tomu, že sú prenasledovaní vo svojich krajinách. Právny nástroj nebude prijímať Európska komisia, ale Rada a Európsky parlament, a to je výsledok Lisabonskej zmluvy, kedy prešli otázky migračné a azylové do kvalifikovanej väčšiny. Čiže to bude nástroj, ktorý prijme nie Európska komisia, tá ho môže navrhovať, ale Rada ministrov a Európsky parlament. A v tomto sa zdá, že nebolo úplne premyslené ten presun kompetencií v Lisabonskej zmluve schvaľovať. Posledná poznámka. Bol by som veľmi opatrný zásahom do zhromažďovacieho práva. Už dnes je možné zakázať zhromaždenia podľa zákona za istých okolností. Je to naše základné právo a právo zhromažďovať sa majú aj extrémisti. Čo nemajú právo, je konať násilne a tam je to úlohou polície chrániť majetok, životy a zdravie ľudí . A polícia, aby som to povedal verejne, zásah v sobotu zvládla. Ale nezahrávajme sa so zásahom do ústavných slobôd našich ľudí.
Muňko, Dušan, poslanec NR SR (2012-05-10):
Pán poslanec Raši, som rád, že si znova podrobne vysvetlil vládny program niektorým pánom, ale konkrétne aj pánovi poslancovi Uhliarikovi, aj pánovi poslancovi Novotnému, čo táto vláda ide robiť, ako ide riešiť zdravotníctvo. On to stále nepochopil, kde dohnal zdravotníctvo za tých osemnásť mesiacov, čo tomu šéfoval. A ani chlapsky sa nebol schopný postaviť, aby povedal lekárom, sestrám veci, že odkiaľ tie mzdy zoberie. Stále hovorí, že ušetrí. Neviem, kde ušetrí, pretože na platy treba, rezerva vlády je 50 mil., na platy potrebuje 170 mil., aby zdravotníctvo neskolabovalo, čiže nová ministerka potrebuje ďalších 200 mil. na to, aby prakticky pokryla tie náklady, ktoré ste tam nechali. To, čo tu povedal presne pán Raši, že aké zadlžovanie nastalo. Takže je zbytočné hovoriť. A to, čo som tu povedal predtým, za tým si stojím, že v roku 2010 zdravotníctvo dostalo pôžičku 168 mil. eur. Takže prakticky zadlžovanie pokračovalo za vás ďalej. Je akademicky vôbec, že diskutujeme na túto tému. Zajacova reforma a pokračovanie Zajacovej reformy tak, ako ste znova začali robiť, ženiete zdravotníctvo do tej situácie, do ktorej ste ho dostali. Ďakujem.
Danko, Andrej, predseda NR SR (2017-05-19):
Dobre. Ďakujeme. Pán poslanec Krupa.
Burian, Jozef, poslanec NR SR (2016-11-30):
Teraz budeme hlasovať o druhom pozmeňujúcom návrhu pani poslankyne Cigánikovej, ale vzhľadom k tomu, že teda prešiel bod 8 spoločnej správy alebo teda z informácie výboru pre sociálne veci, tak o tom prvom bode nemôžme hlasovať, môžme hlasovať o druhom a treťom bode. Chcem sa opýtať, či pani Cigániková uplatňuje nejakú námietku. Nie. Takže; ďakujem. Takže budeme hlasovať o druhom a treťom bode druhého pozmeňujúceho návrhu pani poslankyne Cigánikovej.
M. Číž, podpredseda NR SR: (2008-07-01):
Takže teraz v rozprave vystúpi pán poslanec Tibor Mikuš.
Zmajkovičová, Renáta, podpredsedníčka NR SR (2012-09-13):
Pán poslanec Brocka! Prosím vás, na pani podpredsedníčku.
Přidal, Alojz, poslanec NR SR (2015-02-06):
Vážený pán podpredseda Národnej rady, vážené kolegyne, kolegovia, Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre hospodárske záležitosti ma určil za spravodajcu k návrhu poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Miroslava Beblavého na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 56/2012 Z. z. o cestnej doprave v znení neskorších predpisov (tlač 1362). Rovnako ma určil za spravodajcu k novele toho istého zákona predkladateľa pána poslanca Martina Chrena a predkladateľov pani Janky Kiššovej a Ľubomíra Galka. Tá tlač v prípade poslanca Chrena je tlač 1364 a pani poslankyne Kiššovej a pána Ľubomíra Galka je tlač 1385. V súlade s § 73 ods. 1 zákona o rokovacom poriadku podávam v prvom čítaní spravodajskú informáciu o predmetných návrhoch zákona a chcem konštatovať, že všetky tri návrhy spĺňajú náležitosti podľa rokovacieho poriadku a legislatívnych pravidiel tvorby zákonov. Súčasťou predložených návrhov je aj stanovisko ministerstva financií a zo znenia návrhu zákona je zrejmý účel navrhovanej úpravy. Všetci traja predkladatelia, resp. štyria páni poslanci tu odôvodnili, aký je ich cieľ. Ja sa s týmto cieľom tiež stotožňujem. To technické riešenie je rôzne, mne sa teda najviac, aj keď nechcem to hodnotiť, páči riešenie pána poslanca Chrena, ale veľmi dobre je spracované aj riešenie pána Miroslava Beblavého a Janky Kiššovej a Ľubomíra Galka. Asi by sa oni mali dohodnúť potom, ako ďalej postupovať, no veď uvidíme, či vôbec niektorý z týchto návrhov prejde do druhého čítania, ja by som bol rád. Vychádzajúc z oprávnení, ktoré pre mňa ako spravodajcu vyplývajú z § 73 zákona o rokovacom poriadku, odporúčam, aby Národná rada po všeobecnej rozprave sa uzniesla na tom, že predmetné návrhy zákonov prerokuje v druhom čítaní. A v súlade s rozhodnutím predsedu Národnej rady Slovenskej republiky navrhujem, aby návrhy zákonov prerokovali tieto výbory: Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky, Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre hospodárske záležitosti a Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre verejnú správu a regionálny rozvoj. Za gestorský výbor navrhujem Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre hospodárske záležitosti a odporúčam, aby výbory, ktoré som uviedol, predmetné návrhy zákonov prerokovali do 30 dní a v gestorskom výbore aby boli tieto zákony prerokované do 32 dní od ich prerokovania v Národnej rade v pléne v prvom čítaní. Prosím, pán podpredseda Národnej rady, otvorte spoločnú rozpravu k týmto trom uvedeným predmetným návrhom zákona. Ďakujem, skončil som.
Blcháč, Ján, poslanec NR SR (2023-12-20):
Teraz môžeme pristúpiť k hlasovaniu o jednotlivých pozmeňujúcich návrhoch podaných v rozprave. Pokiaľ ide o pozmeňujúce návrhy poslancov Grendela, Polláka a Mikulca, ich ústne prednesenie v rozprave nezodpovedá ich písomnému vyhotoveniu. Každý z poslancov pri prednese vynechal jednotlivé časti textu, nesprávne uvádzal sumy alebo viaceré pojmy nesprávne prečítali, čím zmenili obsah, obsahový význam. Uvedené nedostatky sú tak rozsiahleho a závažného charakteru, že o pozmeňujúcich návrhoch nie je možné hlasovať v zmysle § 29 ods. 1 rokovacieho poriadku. (Reakcia z pléna: „Námietka." )
Simon, Zsolt, poslanec NR SR (2013-10-28):
Ďakujem. Vážená pani predsedajúca, kolegyne, kolegovia, vážený pán predkladateľ, Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre pôdohospodárstvo a životné prostredie svojím uznesením č. 189 z 8. októbra 2013 ma určil za spravodajcu k návrhu poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Martina Fecka, Jána Mičovského, Heleny Mezenskej a Mikuláša Hubu na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 97/2013 Z. z. o pozemkových spoločenstvách. V súlade s § 73 ods. 1 zákona o rokovacom poriadku podávam v prvom čítaní spravodajskú informáciu o predmetnom poslaneckom návrhu zákona. Uvedený návrh bol doručený poslancom Národnej rady Slovenskej republiky v stanovenej lehote, čím boli splnené podmienky určené § 72 ods. 1 zákona o rokovacom poriadku, t. j. doručenie návrhu najmenej 15 dní pred schôdzou Národnej rady Slovenskej republiky, na ktorej sa uskutoční jeho prvé čítanie. Predseda Národnej rady Slovenskej republiky posúdil uvedený návrh podľa § 70 ods. 1 o rokovacom poriadku a podľa legislatívnych pravidiel a zaradil ho v súlade s § 72 ods. 2 rokovacieho poriadku na rokovanie dnešnej 25. schôdze Národnej rady Slovenskej republiky. Konštatujem, že uvedený návrh spĺňa po formálnoprávnej stránke všetky náležitosti uvedené v § 67 a 68 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov, ako i náležitosti určené v legislatívnych pravidlách. Zo znenia poslaneckého návrhu zákona je zrejmý účel navrhovanej úpravy. Všeobecná časť dôvodovej správy obsahuje všetky zákonom požadované informácie. Osobitná časť dôvodovej správy obsahuje odôvodnenie jednotlivých ustanovení. Problematika poslaneckého návrhu zákona nie je upravená v práve Európskej únie a nie je upravená v judikatúre Súdneho dvora Európskej únie. Vychádzajúc z oprávnení, ktoré pre mňa ako pre spravodajcu vyplývajú z § 73 zákona o rokovacom poriadku, odporúčam, aby sa Národná rada Slovenskej republiky uzniesla v zmysle § 73 ods. 3 písm. c) rokovacieho poriadku na tom, že po rozprave odporučí uvedený poslanecký návrh zákona prerokovať v druhom čítaní. V súlade s rozhodnutím predsedu Národnej rady Slovenskej republiky z 27. septembra 2013 č. 703 a podľa § 71 rokovacieho poriadku Národnej rady Slovenskej republiky navrhujem, aby poslanecký návrh zákona prerokovali výbory: Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky a Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre pôdohospodárstvo a životné prostredie. Za gestorský výbor navrhujem Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre pôdohospodárstvo a životné prostredie. Odporúčam, aby určené výbory predmetný poslanecký návrh zákona prerokovali v termíne do tridsať dní a v gestorskom výbore do tridsaťdva dní od prerokovania návrhu zákona v Národnej rade Slovenskej republiky. Pani predsedajúca, skončil som, prosím, otvorte rozpravu. Ďakujem.
Krištúfková, Petra, poslankyňa NR SR (2019-10-18):
Vážený pán predsedajúci, v rozprave k uvedenému návrhu neboli podané žiadne pozmeňujúce a doplňujúce návrhy. Spoločná správa obsahuje jeden pozmeňujúci a doplňujúci návrh. Najskôr budeme hlasovať o jedinom pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu zo spoločnej správy s odporúčaním gestorského výboru schváliť.
A. Belousovová, podpredsedníčka NR SR: (2008-12-02):
Pán poslanec Rydlo bol posledným, ktorý sa prihlásil do rozpravy písomne. Preto teraz otváram možnosť podania ústnych prihlášok do rozpravy. Nech sa páči. Ústne sa do rozpravy prihlásili pani poslankyňa Gabániová, pani poslankyňa Szögedi, pán poslanec Mečiar, pani poslankyňa Rosová, pán poslanec Szigeti, pán poslanec Petrák, pán poslanec Líška, predseda Národnej rady pán Paška, podpredseda Národnej rady pán Číž. (Hlasy z pléna.), pardon, zle vidím, pán poslanec Paška, pán podpredseda Národnej rady Číž a pán poslanec, ešte mi to vráťte, Horváth Juraj. Čiže uzatváram možnosť podania ústnych prihlášok do rozpravy. Slovo má pani poslankyňa Gabániová. Nech sa páči.
Pellegrini, Peter, predseda NR SR (2015-11-24):
Ďakujem pekne. Otváram rozpravu. Do rozpravy som dostal jednu písomnú prihlášku, ako jediný písomne prihlásený v rozprave tak vystúpi pán poslanec Lipšic. Nech sa páči, pán poslanec, máte slovo.
A. Belousovová, podpredsedníčka NR SR: (2007-02-06):
Žiada si záverečné slovo aj spoločný spravodajca? Pán poslanec, máte slovo.
Blaha, Ľuboš, poslanec NR SR (2012-09-13):
Pán kolega, rozumiem vášmu príhovoru ako osobnému vyznaniu podnikateľa. A rozumiem aj tomu, že pravica je pochopiteľne „business-friendly“, zatiaľ čo ľavica je skôr „labour-friendly“. Áno, máme rozdielny pohľad na svet v mnohých veciach. Vy viac chránite tých veľkých podnikateľov, my viac tých zamestnancov. To je v poriadku. To patrí k základným politologickým rozhraniam. Ale ja si myslím, že istý kompromis - a práve tento Zákonník práce prináša ten kompromis medzi týmito dvoma pólmi, istú rovnováhu - je potrebný. Pretože vy sa sťažujete, že teda podnikatelia zamestnávajú tých ľudí, a pokiaľ sa im to nebude oplácať, tak zamestnávať ich nebudú. Ale ja nemám pocit, že oni potrebujú mať možnosť, aby tí ľudia na nich otročili, len vtedy ich budú zamestnávať. Takto to nefunguje v Európe. Tam tie sociálne práva sú veľmi silné a napriek tomu zamestnanosť je aj v tých štátoch, ktoré sú pozitívnymi príkladmi, ako povedzme Švédsko, veľmi vysoká. A tie príklady ako Španielsko, ako ste hovorili, a spomínané tu bolo Portugalsko a tak ďalej, tam dnes vládne pravica. A tie dôvody, navyše, boli štrukturálne, kvôli bankám, kvôli súkromnému sektoru, nie kvôli iba rigidnému Zákonníku práce. Inak, zaujímalo by ma, prečo zrazu prestávate používať príklad Írska. Donedávna bol taký veľmi obľúbený. Zrazu už je to Estónsko. Potom sa to zníži na niečo menšie a menšie. Už čo chvíľa to bude asi len nejaké Luxembursko alebo Malta. Ale isté je, pán kolega, že pokiaľ naozaj má fungovať ten systém súkromného podnikania na tom, že ľudia majú otročiť, tak potom to priznajte a povedzme si na rovinu, že tento systém sa tým zamestnancom nevypláca. Tak potom hľadajme alternatívy. Ale ja verím tomu, že je možné fungovať a je možné v rámci zabehaných európskych praktík vytvárať niečo, čomu sa hovorí sociálne podnikanie. Takže verím, že sa dá nájsť kompromis. Ďakujem.