R. Žiak, poslanec: (2005-12-15):
Ja sa priznám, trochu som bol udivený, že pani profesorka, skúsená právnička sa podpísala pod tento návrh a nerád by som parafrázoval vyjadrenie predsedu ústavnoprávneho výboru pána Drgonca, keď komentoval návrh zákona, ktorý predkladal pán poslanec Ondriaš, ale v prípade, že je to návrh HZDS, tak pomaly by som to mohol označiť aj ako snahu o prevrat. Je to taká radikálna zmena. Niektoré články, ktoré navrhujú v tomto návrhu, nie sú úplne jasné, mne teda aspoň nie. Ide jednak o otázku, keď hovoríme o väčšinovom systéme a zároveň hovoríme, že ideme riešiť problém nezávislých poslancov, chcem podotknúť, že v čistom väčšinovom systéme je možnosť, tak ako napríklad vo voľbách do VÚC, aby kandidovali aj nezávislí poslanci. Ich nezávislosť je možno od politickej strany, ale nie od voličov. A keď tie argumenty, ktoré povedala pani poslankyňa, že ide nám o to, aby sa vytvoril priamy a pevný vzťah medzi voličom a poslancom, tak tento argument je dobrý, ale nie na správnom mieste, pretože tým sa to asi takto nevytvorí. Ide v tomto návrhu o úplné vylúčenie politických strán, dá sa povedať, pretože 150 volebných obvodov a väčšinový systém priam vyraďuje politické strany z celého politického systému a ja nevidím dôvod na takú radikálnu zmenu tohto zákona, ktorý je momentálne v účinnosti. Napríklad aj spôsob voľby, keby som komentoval, viete, keď v zahraničí, napríklad v New Jersey môže silná slovenská komunita voliť, a aj keď nemajú trvalý pobyt na území jedného z týchto volebných obvodov, môžu si vybrať dokonca obvod, v ktorom budú voliť. Poznám regióny, kde bývam, kde z Jarabiny Litmanová žijú tisíce týchto voličov, napríklad v New Jersey alebo na Floride. Neviem, aký dopad by to malo, ale chcem spochybniť tento princíp keď, naopak, volič, ktorý je študent napríklad v Bratislave z východného Slovenska, volič, ktorý je v nemocnici, volič, ktorý je pracovne hoci v inom okrese nemôže voliť. Tak potom aký je to rovnaký princíp uplatnenia tohto základného práva medzi tými, ktorí sú na území Slovenska a nemôžu voliť, a tí, čo sú v zahraničí, môžu voliť, a ešte dokonca si vybrať obvod. Ďalej otázka nástupu náhradníkov. Viete, pri tomto väčšinovom systéme ja som veľa premýšľal o tom, keď som ja predkladal v máji tohto roku svoju novelu volebného zákona a kde som sa snažil o zachovanie všetkých pozitív tohto platného zákona, ktorý teraz platí, a hovoril som vtedy o zmiešanom systéme aj väčšinovom, aj pomernom, ktorý by uplatnil výhody terajšieho zákona, a pritom bral do úvahy tie argumenty, ktoré aj pani poslankyňa uviedla, že ten vzťah k voličovi a oslabenie, možno určité oslabenie politických strán by tam bolo, tak prišiel som k tomu, že keď napríklad zvolený poslanec nastupuje do funkcie, kde hovorím o nezlučiteľnosti týchto funkcií, či ide o ministra, lebo tam sú definované tie jednotlivé funkcie, tak za neho nastúpi náhradník, ktorý je spravidla z inej strany, pretože každá strana môže nominovať iba jedného kandidáta. Tak môže nastať situácia, keď 10 až 20 poslancov odíde z tohto parlamentu, že ten parlament, poviem to „farebne“, úplne zmení. Môže taká situácia nastať. Otázka možno aj spôsobu odvolávania, čo je veľmi veľký zásah aj do Ústavy Slovenskej republiky, odvolávania poslanca Národnej rady a potom aj vypísanie referenda. Je to tiež veľmi sporný problém. Jednak to nerieši Ústava Slovenskej republiky a súhlasím s tým, čo povedal pán spravodajca, ale viete, keď treba 30 percent jednak dať ako petíciu, ako návrh na odvolanie poslanca, a pritom pri terajšej účasti vo voľbách niekedy stačí 7 alebo 8 percent, aby niekto bol zvolený a otázka následného referenda, kde máme zákon o referende, ktorý znie, tak ako znie, že treba 50 percent plus 1 volič, tak je to inštitút, ktorý sa v praxi asi ťažko uplatní. Takže vzhľadom na tieto pripomienky, ktoré mám, dovoľte mi, aby som navrhol, aby som z miesta rokovacieho poriadku § 73 ods. 3 písm. b) dal procedurálny návrh, aby Národná rada ďalej o tomto návrhu zákona v rokovaní nepokračovala. Ďakujem pekne.