Jurinová, Erika, podpredsedníčka NR SR (2013-10-30):
Vážený pán predseda, vážené kolegyne, kolegovia, dovoľte mi predložiť návrh zákona, ktorý obsahuje tému, ktorou sa už možnože pol roka zaoberáme, a to je nevyplácanie miezd pracovníkom, dá sa povedať, skrachovaných firiem alebo firiem, ktoré nejakým spôsobom predídu tomu, aby vyplácali mzdy svojim zamestnancom. Na minulej schôdzi som dávala podobný pozmeňovák, ktorým sme chceli upravovať zákon o inšpekcii práce. Aj vtedy som hovorila, že si uvedomujem, že išlo možno o nevhodný spôsob riešenia, ale ak to mohlo pomôcť aspoň niektorým zamestnancom, prečo aj takýto spôsob nepoužiť, keďže nebol protizákonný. Preto teraz po neschválení pozmeňovacieho návrhu som sa rozhodla predložiť novelu podobného znenia, ktorá priamo upravuje zákon 7/2005 o konkurze a reštrukturalizácii. Dovoľte, aby som vás oboznámila so znením tohto návrhu. Cieľom predloženého návrhu zákona je rozšíriť výnimku z povinnosti platiť preddavok na úhradu odmeny a výdavkov predbežného správcu vo výške 1 659,70 eura v prípade, ak návrh na vyhlásenie konkurzu podáva najmenej jedna tretina veriteľov. To je v skratke aj popísaný vlastne celý obsah novely. V poslednom čase čoraz častejšie dochádza k situácii, keď zamestnanci, ktorým zamestnávateľ nevyplatil mzdu, nielenže s ťažkosťami pokrývajú výdavky na ich každodenný život, ale súčasné znenie zákona o konkurze im ukladá povinnosť pred podaním návrhu na vyhlásenie konkurzu zaplatiť na účet súdu preddavok vo výške takmer 1 660 eur. Povinnosť platiť zamestnancovi za vykonanú prácu mzdu vyplýva zamestnávateľovi z § 47 ods. 1 písm. a) Zákonníka práce. Ak si túto povinnosť zamestnávateľ neplní, práve vyhlásenie konkurzu na majetok zamestnávateľa je jedným z efektívnych spôsobov, ktorým sa zamestnanci môžu domôcť vyplatenia chýbajúcej mzdy. Na základe uvedeného navrhujeme, aby takýto postup nebol podmienený zaplatením preddavku vo výške, ktorá často niekoľkonásobne prevyšuje finančné možnosti veriteľa, v tomto prípade zamestnancov, ktorým zamestnávateľ nevypláca mzdu. Návrh zákona nadväzuje na už existujúci mechanizmus úhrady preddavku predbežného správcu v takom prípade, ak povinnosť platiť preddavok nie je povinný znášať navrhovateľ. To znamená, odmenu a výdavky predbežného správcu platí štatutárny orgán alebo člen štatutárneho orgánu dlžníka. Nepredpokladáme pritom, že by mohlo dochádzať k zneužívaniu tohto inštitútu, pretože každý uznáte, že zamestnanec je zvlášť v dnešnej dobe ten posledný, ktorý má záujem o to, aby prišiel o svoje zamestnanie a tým pádom o svojho zamestnávateľa. Ide najmä o možnosť zabrániť tunelovaniu firmy v časovom vákuu, kedy nie je možné nájsť iných veriteľov a zamestnanci samotní sa nevedia dostať ani k dávke z garančného fondu. Na ochranu dlžníka, v tomto prípade zamestnávateľa, slúži aj skutočnosť, že návrh môže podať len skupina zamestnancov, presnejšie jedna tretina. Diskutovali sme naozaj, aby nás niekto neupodozrieval, že každý zamestnanec, ak sme teda prvotne uvažovali, že takýto návrh na konkurz by mohol podať aj jeden zamestnanec, ktorý by mohol byť oslobodený od preddavku, vyvolávalo to skutočne vážne, že takýmto spôsobom sa môže spustiť veľká lavína návrhov na konkurz. Ale myslím si, že určenie počtu zamestnancov, ktorí by museli pod návrh byť podpísaní, je dostatočnou garanciou toho, že sa to nebude zneužívať, že sa to naozaj použije v prospech zamestnancov. Tak ako som niekoľkokrát už v tejto sále hovorila, mám pocit, že na jednej strane chceme, alebo vláda chystá a prijíma zákony, ktoré majú zamestnancov chrániť, aspoň sa tak tvária tie návrhy, na druhej strane nie sme schopní garantovať ustanovenia, ktoré v zákone už existujú. To je najväčší problém. Keď sme sa stretli so zástupcami ministerstva spravodlivosti a inšpektorátu práce, ministerstva práce, každý nám potvrdil, že je to veľmi vážny problém, ktorý chcú vyriešiť, ale tie riešenia sa nejakým spôsobom nedostavujú. Verím tomu, že to odštartovalo diskusiu, že tie naše listy a podania na ministerstvo práce a tie diskusie, ktoré sme s nimi mali, naštartovali proces a že budú sa touto otázkou vecne zaoberať tak, aby aj došli k nejakému riešeniu. Lebo zatiaľ som zo strany dotknutých ministerstiev počula, že by sa to dalo riešiť aj inak, ale to iné riešenie doteraz neponúkli. Vieme, že je to dlhodobý problém. Tento problém rieši len zamestnancov, ktorí sú na pracovný pomer, ale máme tu veľkú skupinu živnostníkov alebo samostatne zárobkovo činných osôb, ktorí vykonali prácu pre svojho ani nie zamestnávateľa, ale proste dohodnutú prácu vykonali a nevedia sa domôcť svojich financií, že tí, ktorí prácu zadali, im odmietnu zaplatiť. Takže žiadam túto snemovňu, aby sa postavila pozitívne k návrhu zákona. Sme ochotní diskutovať o množstve zamestnancov, ktorí by mali byť podpísaní pod týmto návrhom na otvorenie konkurzu. Ale verím, že je to jedna z ciest. Na druhej strane ma ešte napadá. Náš kolega pán poslanec Muňko je zároveň riaditeľom Sociálnej poisťovne a vieme, že najväčší problém pre týchto zamestnancov, ktorí aj svoje nízke mzdy nevedia dosiahnuť, je vlastne spôsob, ako získať peniaze z garančného fondu, keďže si požadované obdobie platia do Sociálnej poisťovne, platia odvody, tak oni nevedia nájsť spôsob, ako dostať peniaze z garančného fondu. Mne to príde ako taká schizofrénia. Na jednej strane žiadame od zamestnancov, aby si odvody statočne platili, ale na druhej strane, ak má poisťovňa byť tým garantom, ktorý ich má zabezpečiť v čase, keď túto mzdu nevedia získať, tak poisťovňa sa k nim správa veľmi macošsky. Naozaj veľmi macošsky, pretože ak by to tak nebolo, tak by našli už dávno lepší mechanizmus, ako sa k týmto peniazom zamestnanci môžu dostať. Takže ešte raz, prosím vás o podporu tejto novely a ďakujem pekne.