Vážny, Ľubomír, podpredseda vlády SR pre investície (2015-04-15):
Ďakujem. Vážený pán predseda Národnej rady Slovenskej republiky, vážené panie poslankyne, páni poslanci, dovoľte, aby som vás oboznámil so stanoviskom vlády Slovenskej republiky k návrhu skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky na vyslovenie nedôvery členovi vlády Slovenskej republiky Viliamovi Čislákovi, poverenému riadením Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky, ktoré máte ako tlač 1485. Skupina poslancov Národnej rady Slovenskej republiky doručila dňa 8. apríla 2015 predsedovi Národnej rady Slovenskej republiky návrh na vyslovenie nedôvery ministrovi zdravotníctva Viliamovi Čislákovi. Vláda Slovenskej republiky prijíma k tomuto návrhu nasledovné stanovisko. Návrh na vyslovenie nedôvery odôvodňuje skupina opozičných poslancov tvrdeniami, ktoré nie je možné akceptovať. Ako prvý dôvod na vyslovenie nedôvery sú uvedené kroky ministra zdravotníctva v súvislosti s prípadom nákupu počítačového tomografu Nemocnicou A. Wintera Piešťany, nezisková organizácia. K údajnému, rozhodnutiami všeobecných súdov potvrdenému nezákonnému doplneniu členov Správnej rady Nemocnice A. Wintera Piešťany je nutné uviesť, že o zákonnosti alebo nezákonnosti zmien v zložení Správnej rady Nemocnice A. Wintera Piešťany nebolo doteraz právoplatne rozhodnuté žiadnym príslušným orgánom. Právoplatné rozhodnutie Krajského súdu v Trnave, ktoré skupina poslancov Národnej rady Slovenskej republiky uvádza vo svojom odôvodnení, je rozhodnutím v pracovnoprávnom spore o určenie neplatnosti skončenia pracovného pomeru bývalého riaditeľa nemocnice a vo svojom výroku neustanovuje povinnosť korekcie počtu členov Správnej rady. Voči tomuto rozsudku bolo navyše podané dovolanie, čo značí, že rozhodujúce slovo v tejto veci bude mať Najvyšší súd Slovenskej republiky. Protest prokurátora, ktorý bol podaný voči rozhodnutiu bývalého Obvodného úradu v Trnave, tiež neznamená definitívne a právne záväzné rozhodnutie o nezákonnosti zloženia Správnej rady Nemocnice A. Wintera v Piešťanoch. O uvedenom proteste bude musieť v zákonnej lehote rozhodnúť Okresný úrad v Trnave, ktorý sa môže, ale nemusí sa stotožniť s právnym názorom prokuratúry. Ak protestu nevyhovie ani jeho nadriadený orgán, o celej veci s konečnou platnosťou rozhodne príslušný súd, ktorého právoplatné rozhodnutie bude Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky, ako i jeho nominanti v Správnej rade Nemocnice A. Wintera v Piešťanoch rešpektovať. Ministerstvo zdravotníctva vo veci protestu prokurátora okamžite navrhlo zvolať mimoriadne stretnutie Správnej rady Nemocnice A. Wintera v Piešťanoch. Keďže však nemocnica nie je v tejto veci účastník konania ani nemá bližšiu vedomosť o podrobnostiach protestu, rozhodla sa Správna rada neprijímať predčasné závery a počkať na definitívne a právoplatné rozhodnutia príslušných orgánov. Obviňovanie ministra zdravotníctva, že v tejto veci nerešpektuje právomoc príslušných orgánov, je preto minimálne nenáležité. Konštrukcia naznačujúca, že účelom zvýšenia počtu členov Správnej rady Nemocnice A. Wintera v Piešťanoch bolo umožnenie nákupu CT prístroja, trpí vážnou logickou chybou. Na schválenie akéhokoľvek nákupu totiž v prípade Nemocnice A. Wintera v Piešťanoch nie je potrebná kvalifikovaná väčšina 2/3 členov Správnej rady, ale postačuje nadpolovičná väčšina členov Správnej rady. Zmeny v zložení správnych rád neziskových organizácií ako systémový krok ministra zdravotníctva nezostali v rovine prísľubu. Ministerstvo zdravotníctva umožnilo navrhnúť kandidátov na členov správnych rád zástupcom odborov, zástupcom územnej samosprávy a tiež tretiemu sektoru. Zástupcovia tretieho sektora sa tejto možnosti vzdali. Zástupcovia odborov doručili 9 nominácií, z ktorých minister zdravotníctva vymenoval 5 členov správnych rád. Ministerstvu zdravotníctva SR bolo doručených 19 nominácií predstaviteľov územnej samosprávy a minister zdravotníctva vymenoval 12 členov správnych rád. V Piešťanoch však ministerstvo zdravotníctva urobilo výnimku z dôvodu stále prebiehajúceho vyšetrovania a za účelom zachovania kontinuity a priebežnej informovanosti ministerstva zdravotníctva o dôležitých skutočnostiach minister zdravotníctva vymenoval do funkcie členov Správnej rady štátnych zamestnancov pracujúcich v oblasti finančného kontrolingu a výkonu zriaďovateľských, zakladateľských a akcionárskych práv Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky. Na zasadnutí dňa 15. 12. 2014 Správna rada poverila riaditeľku Nemocnice A. Wintera v Piešťanoch podpísaním Dohody o ukončení kúpnej zmluvy č. 4330/MST/2014, ktorej predmetom bol záväzok predávajúceho spoločnosti Medical Group SK, a. s., Bratislava dodať kupujúcemu Nemocnici A. Wintera v Piešťanoch nový multidetektorový počítačový tomograf. Predmetná dohoda bola následne podpísaná. Ani jedna zo zmluvných strán v zmysle dohody nepožadovala sankcie z dôvodu ukončenia kúpnej zmluvy. Zároveň je potrebné, i kvôli z kontextu vytrhnutého vyjadrenia ministra zdravotníctva, uviesť, že po piatich týždňoch od začiatku kauzy samotná firma zverejnila sumu, za ktorú CT prístroj nakupovala. Z ceny, ktorú firma zverejnila, je známe, že firma mala maržu 6 %. Je preto zavádzajúce tvrdiť, že nemocnica kúpila predražený CT prístroj, a to až o 1 milión eur. Ďalším z dôvodov, ktorým skupina poslancov odôvodňuje svoj návrh, sú koncesné zmluvy na stravovacie služby vo Fakultnej nemocnici v Trenčíne, Fakultnej nemocnici s poliklinikou Franklina Delano Roosevelta Banská Bystrica, Nemocnici Poprad, a. s., a Fakultnej nemocnici Trnava. Je zarážajúce, že v prípade, kedy minister zdravotníctva bezprecedentne razantným spôsobom vyvodil okamžitú osobnú zodpovednosť voči riaditeľom uvedených nemocníc a preveril, či všetky relevantné orgány začali v tejto veci konať, pričom v prípade Úradu pre verejné obstarávanie sám podal podnet na začatie konania, je vôbec možné hovoriť o dôvode pre jeho odvolanie. K údajnému pochybeniu ministra zdravotníctva týkajúceho sa ďalšieho pracovného pôsobenia osôb, voči ktorým bola vyvodená politická zodpovednosť, resp. ktorí túto zodpovednosť samé prijali a požiadali o uvoľnenie z funkcií, vláda Slovenskej republiky považuje za nutné uviesť, že ide o pracovné zaradenia, ktoré nie sú v menovacej či zamestnávateľskej kompetencii ministra zdravotníctva, ktorý tým, že nevstupuje do personálnych kompetencií iných subjektov, plne rešpektuje čl. 2 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky. Nie je možné sa stotožniť ani s údajným neriešením situácie v žilinskej nemocnici. Minister zdravotníctva po jej dôkladnom monitorovaní riešil situáciu osobne, pričom boli so zástupcami zamestnancov dosiahnuté dohody, ktoré sa v súčasnosti začínajú napĺňať. S realitou nekorešponduje ani tvrdenie skupiny poslancov o nekonaní vo verejnom záujme. Počas doterajšieho pôsobenia ministra zdravotníctva vo funkcii bolo finalizovaných niekoľko procesov, projektov a aktivít a boli podniknuté kroky v ďalších, ktoré svedčia o opaku. Ministerstvo zdravotníctva pristúpilo k návrhu novelizácie zákona o rozsahu zdravotnej starostlivosti, ktorá rieši problematiku poplatkov. Do platnosti vstúpila 1. apríla 2015 a stanovuje, za čo poskytovateľ zdravotnej starostlivosti nesmie vyberať úhradu od poistenca a čím nemôže podmieňovať poskytovanie zdravotnej starostlivosti. Ide o dôležité momenty, ktoré po rokoch neistoty vnesú poriadok do tejto problematiky. Táto zmena je prínosom k zvýšeniu transparentnosti v zdravotníctve, ministerstvo zdravotníctva ju pripravovalo v prospech pacientov, aby im uľahčila situáciu a prispela k zlepšeniu vzťahov medzi pacientmi a lekármi. Ministerstvo zdravotníctva pripravilo realizovateľný plán obnovy infraštruktúry nemocníc na Slovensku, pričom prvým realizovaným projektom bude nová Univerzitná nemocnica v Bratislave. Terajšia Univerzitná nemocnica už nevyhnutne potrebuje riešenie a jediným možným je výstavba novej nemocnice, pričom pri nedostatku rozpočtových zdrojov verejno-súkromné partnerstvo je vhodným spôsobom na ďalší postup. Prioritou je verejný záujem, ako aj otvorená, transparentná súťaž, prostredníctvom ktorej sa dosiahnu najlepšie možné podmienky pre štát: zrealizovať výstavbu bez zadlženia štátu, financovanú len zo štandardných príjmov verejného zdravotného poistenia. Projekt ráta s nemocnicou novej generácie, s garanciou vysokej produktivity, ekonomickej udržateľnosti a kvality zdravotnej starostlivosti s využitím najlepších medzinárodných poznatkov, štát bude mať v projekte trvalo silné postavenie. Štúdia bola zverejnená v plnom rozsahu a nebol proti nej vznesený žiadny relevantný odborný argument, ktorý by ju spochybňoval. Slovensko má historicky najvýraznejšiu šancu, aby v hlavnom meste konečne vyrástla moderná a kvalitná nemocnica. Projekt modernej nemocnice ráta s približne 880 lôžkami a ročne má zvládnuť 44-tisíc hospitalizácií, 875-tisíc návštev v ambulanciách, 610-tisíc diagnostických výkonov a 47-tisíc operácií. Sami poslanci a navrhovatelia na vyslovenie nedôvery ministrovi zdravotníctva na strane 4 a 5 vlastného návrhu uznávajú, že straty štátnych nemocníc klesli za posledné štyri roky o 81 mil. eur. Zároveň je tam uvedené, že dlh sa zvýšil za posledné dva roky o 151 mil. eur. Okrem znižovania strát sa však darí postupne znižovať aj tempo rastu zadlženosti a v niektorých štátnych nemocniciach aj ich celkový dlh. Dlh však rástol aj v minulosti a neprestal sa tvoriť ani po 300-miliónovej injekcii do nemocníc za pána ministra Uhliarika, pretože problém je štrukturálny. Ministerstvo zdravotníctva už tretí rok po sebe úspešne znižuje celkové tempo zadlženosti v štátnych nemocniciach, ktoré už tretí rok po sebe klesá. Aj napriek medziročnému nárastu osobných nákladov o 16 mil. eur sa v roku 2014 podarilo stabilizovať vývoj zadlženosti a znížiť tempo rastu dlhu nemocníc. Postupne z úrovne 82,1 mil. eur v roku 2012 na 70,2 mil. eur za rok 2014. Darí sa však znižovať aj zadlženosť zdravotníckeho sektora ako takého. Ak vezmeme do úvahy zostatok dlhu nielen štátnych nemocníc, ale aj ostatných príspevkových organizácií v pôsobnosti ministerstva zdravotníctva, nemocníc delimitovaných na obce a vyššie územné celky, zdravotných poisťovní a podobne, vidíme, že sa podľa predbežných údajov podarilo v roku 2014 medziročne znížiť dlh z úrovne 1,225 mld. eur na 1,208 mld. eur. Čo sa týka posúdenia hospodárenia fakultných a univerzitných nemocníc z pohľadu výnosov, nákladov a hospodárskeho výsledku, od roku 2012 sa darí v nemocniciach kumulatívne znižovať straty, resp. ich významným spôsobom nezvyšovať. Podľa predbežných výsledkov za rok 2014 sa podarilo znížiť straty 13 fakultných a univerzitných nemocníc z úrovne mínus 156 mil. eur na nižšiu stratu, mínus 75 mil. eur v roku 2014. Počas pôsobenia ministra zdravotníctva Všeobecná zdravotná poisťovňa, a. s., ako jediná zdravotná poisťovňa od 1. 1. 2015 v súvislosti so zvýšenými nákladmi nemocníc na úpravu miezd sestier a lekárov zvýšila platby nemocniciam. Všeobecná zdravotná poisťovňa je zároveň pripravená rokovať o ďalšej úprave cenových podmienok, ak aj ostatné zdravotné poisťovne dorovnajú ceny, ktoré nemocniciam dáva Všeobecná zdravotná nemocnica. V takomto prípade Všeobecná zdravotná poisťovňa upraví nemocniciam ceny až do výšky skutočných nákladov spojených s úpravu miezd sestier a lekárov. Pod vedením súčasného ministra zdravotníctva ministerstvo zdravotníctva pokračuje i v ďalších aktivitách zameraných v prospech pacienta, ako aj sledovanie dostupnosti liekov alebo stabilizovanie nedostatku všeobecných lekárov posilňovaním ich kompetencií. Dámy a páni, vzhľadom na uvedené vláda Slovenskej republiky považuje návrh na vyslovenie nedôvery ministrovi zdravotníctva Viliamovi Čislákovi, poverenému riadením Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky, za nedôvodný, účelový a motivovaný nie snahou o zlepšenie pomerov v zdravotníctve, ale úsilím niektorých poslancov o zviditeľnenie sa i za cenu destabilizácie situácie v rezorte tak citlivo vnímanom zo strany verejnosti. Ďakujem za pozornosť, skončil som.