L. Miklós, poslanec: (2009-04-29):
No § 2 písm. g) je definícia klimatického systému, ktorý je prevzatý z Americkej meteorologickej spoločnosti. Samozrejme, táto definícia nebola robená pre zákon. Okrem toho tam opomenula reliéf, opomenula pôdy, opomenula človeka ako súčasť klimatického systému. A okrem toho ten najväčší problém je, že na dvoch alebo troch miestach zákon sa odvoláva na to, že sa robí pozorovanie klimatického systému. Ale v skutočnosti služba nerobí pozorovanie celého toho systému, čo sa tu vymenuje, lebo tu je vymenovaný celý geosystém, ale len atmosféry. A jediný rozdiel je vizuálne hodnotenie pôdy. Preto ani nie z hľadiska presnosti definície, ale z hľadiska predovšetkým zákona toto treba vydefinovať iným spôsobom, predovšetkým tak, že ten klimatický systém je predovšetkým systém atmosféry, na ktorý, samozrejme, všetky ostatné systémy vplývajú. Ale netreba sa za to hanbiť, že tento zákon je o atmosfére. Však jednoducho SHMÚ robí predovšetkým atmosféru a hydrosféru. A meteoslužba robí predovšetkým prvky atmosféry. Netreba sa hanbiť a to treba tak nadefinovať. Preto § 2 písm. g) navrhujem znenie: „klimatickým systémom súbor prvkov subsystému atmosféry“, aby sme vedeli, že je to o atmosfére, že po vás nikto nebude vedieť môcť vyžadovať nič iné. A, samozrejme, z vedeckého hľadiska tam dáme: „ktoré sú vo vzájomnej interakcii s prvkami subsystémov hydrosféry, kryosféry, litosféry, pedosféry, reliéfu, biosféry a novosféry“, tak to je už kompletné, „ktorých výsledkom je určitý stav týchto prvkov tvoriacich klímu Zeme“. Verte mi, takto je vedecky korektná definícia aj z hľadiska systémovej teórie, keď si už niekto dovolí tam použiť slovo systém, tak musí sa držať systémovej teórie, nikomu to nevadí, ale SHMÚ nedáva úlohy navyše toho, čo robí, pretože sa to bude vzťahovať len na atmosféru. To, že je tam ten stav pôdy, to vizuálne posúdenie povrchovej vrstvy pôdy, to tam vôbec nevadí. Ďalší môj pozmeňujúci návrh sa týka § 2 písm. j) práve o tej pôde. Tam sa hovorí, že meteoslužba sleduje stav pôdy. Pôda je predovšetkým, už keď hľadíme na to z pedologického hľadiska, pedologický pojem. A do toho patria desiatky a desiatky ukazovateľov stavu pôdy, pH, hĺbka, skelet na to, zrnitosť, sorpčná kapacita a tak ďalej. Samozrejme, toto SHMÚ nerobí, ani nikto nechce, aby toto SHMÚ robilo. Tak potom načo tam chcete dávať stav pôdy? Okamžite by pedologický ústav mohol po vás požadovať: „Tak mi dajte hĺbku pôdy.“ Samozrejme, potom predkladateľ vysvetlí, o čo tu ide, že tu ide o vlastnosti povrchovej vrstvy pôdy, ktoré sú určované poveternostnými vplyvmi a dokonca sa určujú len vizuálne. No tak potom to tak nedávajme, preto môj návrh je, aby sme po slovách „v stave“ dali slová „vlastnosti povrchovej vrstvy pôdy, ktoré sú určované poveternostnými vplyvmi“. A potom už nikto nemôže po vás nič požadovať, že je to nesprávne. Okrem toho nie je to celkom korektné, pretože stav pôdy je naozaj nemeteorologická disciplína, to je niečo iného. A nikto po meteorológoch nemôže vyžadovať, aby robili pedológiu. No a na druhej strane ale to, že takto sa to zaužívalo, to si, myslím, by nemalo mať vplyv na všeobecne záväzný právny predpis, ktorý platí aj pre pedológa, ale aj pre tetku z dediny. To isté sa týka § 2 písm. r), lebo tam sa takisto objavuje stav pôdy. Čiže aj tam po slove „stav“ sa vložia slová „vlastnosti povrchovej vrstvy pôdy, ktoré sú určované poveternostnými vplyvmi“. Šiesty pozmeňujúci návrh sa týka § 4 ods. 2 písm. p). Možnože je to teraz iné číslovanie, lebo po tých prečíslovaniach sa to možno zmenilo. Hovorí sa, že sa sledujú hydrologické veličiny, že hydrologická služba dáva informácie o hydrologických veličinách. No veličina je metavedný pojem, po slovensky by sme najlepšie mohli povedať rozmer. No hydrologická služba nedáva informácie o rozmere, teda nie o milimetroch, nie o metroch kubických, ale o tom, o koľko metrov kubických ide, teda o ukazovateľoch alebo hodnotách ukazovateľov vlastností. Teoreticky by mohli dať informácie o metodike, ako sa určuje prietok. Ale celkom iste to nebol zámer predkladateľa. Čiže, mimochodom, potom som sa dozvedel, že tu je zámer tam vložiť jednoducho také ukazovatele, bilančné ukazovatele a ja neviem čo. Ale tak či tak si myslím, že si netreba brať zbytočne na seba ďalšie povinnosti, lebo nikto to po vás nechce. Keď to tam už bude, už to možno požadovať po vás. Keď to tam nie je, tak to urobiť môžete, ale nemusíte. Takže tu navrhujem, aby miesto tých hydrologických veličín... (Hlasy v sále.). Jaj, 870? Dobre, ďakujem pekne, 870. Tak som sa pomýlil tam. Takže miesto slov „hydrologických veličín“ navrhujem slová „stave ukazovateľov vlastností hydrologických systémov verejnosti a všetkým dotknutým právnickým a fyzickým osobám“. Druhá vec je, že ten koniec vety je adresát, komu majú ísť tie informácie. No nejdem sa teraz o tom rozširovať. Siedmy môj návrh podľa všetkého sa akceptuje. Len nie som si istý, či je to zahrnuté do pozmeňujúceho návrhu predkladateľa. Tam som navrhoval, aby v § 5 ods. 2 písm. a) sa slovo „identifikácia“ nahradilo slovom „stanovenie“. Totižto ústav neidentifikuje, že no tak toto je štátna sieť, ale ustanovuje, že toto je štátna sieť. Tak preto je, si myslím, stanovenie lepšie slovo. Toto bolo akceptované zo strany SHMÚ, len neviem, či je to zahrnuté, preto to predkladám. Ôsmy bod, v § 5 ods. 2 písm. b) a c) sa pôvodné znenie nahrádza. Teraz najprv vám prečítam, čo je súčasné znenie. Súčasné znenie je: „b) sledovanie a hodnotenie stavu atmosféry“ a „c) sledovanie a hodnotenie parametrov klimatického systému“. Tak predovšetkým si neviem predstaviť, ktoré prvky atmosféry nie sú súčasťou klimatického systému. Čiže to je to isté. A druhá vec je, presne ide o sledovanie a hodnotenie v obidvoch prípadoch. V jednom prípade je tam pridané slovo parametre. A okrem toho znovu sa vraciam ku tej širokej definícii klimatického systému. Do sledovania hodnotení parametrov klimatického systému podľa pôvodnej definície patrí aj sledovanie pôdy, sledovanie geologického podkladu, sledovanie hydrosféry, čo robí hydroslužba a tak ďalej a tak ďalej. Čiže toto celkom iste neplní to, čo je zámer predkladateľa. Nakoniec som sa dozvedel vďaka vedeckej tajomníčke ústavu, že tu ide o rôznosť metodiky meraní, čo, by som povedal, nepatrí do zákona. Ale už keď to tu je, tak preto navrhujem nasledovné znenie: „b) kontinuálny monitoring stavu atmosféry alebo jeho meranie s vysokou frekvenciou“ a „c) periodické sledovanie hodnotení vybraných parametrov klimatického systému“. Veľmi dôležité je slovo, vážení kolegovia najmä z SHMÚ, „vybraných“, aby po vás nechceli všetky, pretože nikdy žiaden ústav jeden nebude sledovať všetky. A keď sa tam nepovie nič iné, tak to nemožno vyžadovať, lebo zákon práveže nemá tie vynucovacie prostriedky. No ale už keď ste to tam napísali, tak by to tam malo byť. Takže to je bod 8. Bod 9. Je tu osobitný paragraf, účel hydrologickej siete účel meteorologickej siete. Je povedané, že účel siete je monitoring. Ja si myslím, že účelom siete je vytvoriť materiálnu základňu na to, aby sa mohlo monitorovať. A to by bolo treba sformulovať. Ja som dal jeden návrh, ktorý naozaj bol trošku chybný. A uznávam, že ten prvý návrh bol chybný. Ale ja si myslím, že treba povedať „účelom vytvorenia siete“, teda netreba povedať „účel siete“, ale „účelom vytvorenia siete“, a teraz to už môžeme povedať, „zabezpečiť prístrojovú základňu a iné fyzické podmienky pre systematický monitoring“. A ešte navrhujem nahradiť slovo, aby mal zmysel tento paragraf, lebo ináč nemá zmysel nejaký extra, podľa § 7 ods. 1 „základné“ slovami „ústavom a rozmiestnených na celom území štátu podľa vedecky odôvodnených princípov, ktorými sa získavajú“. Nič nové, toto presne SHMÚ už urobil. Čiže tuto nedávame osobitné, ale presne sa definuje, čo urobil. Toto sa týka § 8 ods. 1 aj ods. 2, aj meteorologickej služby, aj hydrologickej služby. Desiaty pozmeňujúci návrh. Do § 13 ods. 3 navrhujem doplniť za slovo „právomoci“ čiarku a za ňou slová „ako aj vedeckým ustanoveniam a školám na účely základného a aplikovaného výskumu“. Tento paragraf hovorí, kto má dostať bezplatne hydrologické údaje. Tak predovšetkým je tu odkaz na zákon o informáciách, čo je jasné, to tam nemuselo ani byť. Ale okrem toho je to veľmi správne povedané, že niekto to má dostať zadarmo. A ja ako vedecký pracovník SAV a učiteľ na vysokej škole navrhujem aj to, že pre potreby základného výskumu, teda nie komerčne, na základe výskumu aby to dostávali bezplatne aj vedecké ustanovizne, aj vysoké školy. Teda, kolegyne poslankyne a kolegovia poslanci, toto SHMÚ aj teraz robí. To nie je výčitka, to presne takto robí, to takto funguje. Ale keď už robíme zákon a tam hovoríme, kto to dostáva bezplatne, a niektorých z tých, ktorí to doteraz dostávali bezplatne, vymenujeme a niektorých nie, si myslím, že nie je to celkom správne. To, že to bude na základe zmluvy ako doteraz, to ja beriem. To je úplne v poriadku. Len týmto pádom povieme, že áno, školy to budú dostávať aj v budúcnosti zadarmo, keď urobíme na to zmluvu, ale nie je to povedané v zákone. Tak preto ja naďalej navrhujem, aby vedecké ustanovizne a školy dostávali na účely základného a aplikovaného výskumu tieto rovnako ako doteraz zadarmo. No a ešte som mal ešte jeden sen, ktorý tu mám ako jedenásty bod, kde možnože za to ma niekto bude odsudzovať, že si myslím, že verejnoprávny rozhlas a verejnoprávna televízia, ktoré sú napojené na verejné financie, tak ako aj SHMÚ je napojený na verejné financie, by mali vysielať meteorologické a hydrologické správy, ktoré sú spracované zo zdroja štátnej meteorologickej a hydrologickej služby po prvé z vedeckého a odborného hľadiska. Totižto táto sieť je reprezentatívna, výsledky sa považujú za reprezentatívne. A prečo by potom verejnosti, ktorej slúži predovšetkým verejnoprávny rozhlas a verejnoprávna televízia, nemali dávať výsledky z tohto merania? Čiže naďalej som to sformuloval nasledovne: „Verejnoprávny rozhlas a verejnoprávna televízia je povinná šíriť štandardné hydrologické predpovede a štandardné meteorologické predpovede, hydrologické výstrahy a meteorologické výstrahy, ktoré boli spracované zo zdrojov štátnej hydrologickej siete a štátnej meteorologickej siete.“ Kolegovia, bolo toho dosť. Verím, že som vás nezarmútil. Okrem týchto posledných dvoch ostatné sú len technické veci. Tieto dva podnety, myslím si, SHMÚ by len a len pomohli. No ešte by som poprosil vzhľadom na to, že neviem, ako sa bude vyvíjať diskusia, v každom prípade teraz som pri pulte, vyňať zo spoločnej správy na osobitné hlasovanie bod 16, bod 20 a bod 45. A ešte ma kolegyňa upozornila, že mám chybu vo vytlačenej forme pozmeňujúcich návrhov, som tam dal tlač 873 a je to tlač 870? (Odpoveď z pléna.) Tak myslím, že to nie je smrteľný hriech, že to môžem takto opraviť. Hej? Ďakujem pekne.