Ľ. Rošková, poslankyňa: (2008-03-28):
Sociálny podnik má za cieľ pomôcť zamestnať osoby postihnuté sociálnou exklúziou. Preto je potrebné ho orientovať v napojení na čo najväčší počet potenciálnych zamestnávateľov z radov právnických alebo fyzických osôb, ktoré budú schopné zamestnať určitú skupinu nízkokvalifikovaných nezamestnaných, dlhodobo nezamestnaných vrátane marginalizovaných skupín. Hlavným sociálnym cieľom je vytvorenie a udržanie pracovných miest, čím sa zdôrazňuje aj význam sociálneho podniku v napomáhaní sociálneho začleňovania, predchádzania sociálneho vylúčenia či podpory rozvoja komunít dlhodobo nezamestnaných vrátane marginalizovaných skupín, ktoré napomáha zabezpečovaniu aj ich sociálnych a emocionálnych potrieb osobnosti. Nie je tomu inak ani v regiónoch východného Slovenska, kde sme svedkami existencie značne vysokého podielu dlhodobo nezamestnaných a nízkokvalifikovaných jednotlivcov na nezamestnanosti. Táto pracovná sila je aj málo mobilná medzi jednotlivými okresmi či krajmi. Keď uvediem napríklad uchádzačov o zamestnanie s nízkym vzdelaním, ktorý bol k 31. 1. 2008 u nás v okrese Michalovce, je to 44,92 % z celkového počtu nezamestnaných. Preto sa domnievam, že takéto regióny, ako je náš región, vítajú aktívny a systematický prístup riešenia aktívnej politiky trhu práce ako jeden z možných nástrojov boja s dlhodobou nezamestnanosťou. Sociálny podnik dáva právnickej alebo fyzickej osobe výraznú podporu vo forme príspevku na podporu vytvárania a udržiavania pracovných miest v sociálnom podniku až do výšky 50 % z celkovej ceny práce vypočítanej z priemernej mzdy zamestnanca v národnom hospodárstve a ďalej dĺžka príspevku je poskytovaná prvých 12 kalendárnych mesiacov alebo sa poskytne aj na ďalších 12 kalendárnych mesiacov, najviac však do výšky 40 %. Zaisťuje zlepšenie dostupnosti územia cestou podpory rozvoja regionálnej dopravnej infraštruktúry ako elementárnej podmienky zvýšenia domácej i zahraničnej investičnej aktivity zamestnávania či prehĺbenie kompetencií samosprávnych krajov, môžu nemalou mierou prispieť k tomu, že chudoba a sociálna exklúzia sa prestanú ako smola lepiť na päty najmä ľuďom žijúcim v menej rozvinutých regiónoch. Regionálny rozvoj rešpektujúci rozvíjanie teritoriálnej spolupráce vo všetkých jej formách s dôrazom na komplexný charakter prijímaných legislatívnych opatrení dáva pohľad na ucelené riešenie problémov. Práve novela zákona o službách zamestnanosti môže byť v tomto smere výrazne nápomocná tak, že precizuje opatrenia štátnej správy v oblasti verejných služieb zamestnanosti a sociálnych vecí, ktoré niekedy nepredstavujú dostatočne účinný nástroj na riešenie sociálnych problémov a na rast zamestnanosti. Možnože aj tu sa stretneme s niečím, čo ešte bude potrebné vylepšiť. Do celkovej mozaiky skvalitnenia politiky zamestnanosti určite prispeje zvýraznenie stimulácie účastníkov pracovného trhu i posilnenie motivácie obyvateľov na zlepšenie svojich životných podmienok. Nedá mi nespomenúť, že podľa realizovaných sociologických prieskumov považujú obyvatelia Slovenska za jedny z najvýznamnejších spoločenských problémov práve otázky zamestnanosti a chudoby. A niet sa čo diviť, rodiny, v ktorých nikto nepracuje alebo v ktorých pracuje len jeden člen rodiny za minimálnu mzdu, najčastejšie prepadajú práve do pasce chudoby, z ktorej ťažko unikajú aj ich ďalšie generácie. Zvlášť citlivým sa stáva tento problém u niektorých marginalizovaných skupín účastníkov trhu práce, spomedzi ktorých patria k najohrozenejším tí uchádzači o zamestnanie, ktorí nedisponujú dostatočným stupňom vzdelania, alebo tí, ktorí nespĺňajú požiadavky zamestnávateľa na odborné zručnosti a praktické skúsenosti potrebné na vykonávanie pracovných činností na pracovných miestach. Novela zákona o službách zamestnanosti vychádza v tomto smere v ústrety zamestnávateľom možnosťou otestovania si zamestnanca prácou na skúšku, čím sa zníži pocit neúspechu u dlhodobo nezamestnaného uchádzača a u zamestnávateľa možnosť vykrytia jeho priamych nákladov, príspevkov na zapracovanie znevýhodneného uchádzača, ale hlavne nájsť vhodného a zodpovedného zamestnanca. Ďalej možnosť využitia pracovného asistenta ako individuálnej podpory a pomôcť občanovi so zdravotným postihnutím pri zaškolení na prácu. Pozoruhodná je aj podľa mňa navrhovaná suma príspevku na vzdelávanie a prípravu na trh práce tohto príspevku, ktorý je až do výšky 100 % nákladov na vzdelávanie a ďalších súvisiacich nákladov, čím navrhované poskytované dávky počas dlhodobejšieho vzdelania a prípravy na trh práce, ako aj ich motiváciu zvyšovať si svoju kvalifikačnú flexibilitu účasťou na dlhodobejšom, cieľavedomejšom vzdelávaní práve na konkrétny pracovný post. Pomoc a podporu uľahčenia vstupu a zotrvania znevýhodneného nízkokvalifikovaného uchádzača o zamestnanie na trhu práce má zaistiť nielen zapojenie štátu, ale aj špecializovaných inštitúcií partnerstiev, kde sa dáva oveľa väčší priestor. Dáva sa tým možnosť rozšíriť vytváranie partnerstiev pre realizáciu projektov na podporu zamestnanosti, čím sa poskytujú ďalšie možnosti využitia nástrojov aktívnej politiky trhu práce. A ja budem veľmi rada, ak sa tieto aktívne politiky dokážu a dokážeme ich využiť práve v tých oblastiach a v tých regiónoch, kde je vysoká miera nezamestnanosti. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)