Krajniak, Milan, minister práce, sociálnych vecí a rodiny SR (2020-07-09):
Vážená pani poslankyňa, za správne delikty podľa § 19 zákona č. 125/2006 Z. z. o inšpekcii práce a o zmene a doplnení zákona č. 82/2005 Z. z. o nelegálnej práci a nelegálnom zamestnávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „zákon o inšpekcii práce“) sa ukladajú, ukladajú pokuty inšpektoráty práce. Inšpektoráty práce sú oprávnené uložiť pokutu za porušenie povinnosti vyplývajúcich zo zákona o inšpekcii práce a predpisov uvedených v § 2 ods. 1 písm. a) tohto zákona alebo za porušenie záväzkov vyplývajúcich z kolektívnych zmlúv. Inšpektoráty práce sú povinné uložiť pokutu za porušenie zákazu nelegálneho zamestnávania, vykonávanie činnosti bez oprávnenia, osvedčenia, preukazu alebo povolenia, ak na vykonávanie činnosti je takéto oprávnenie, osvedčenie, preukaz alebo povolenie potrebné, za závažné porušenie povinnosti vyplývajúcich z predpisov uvedených v § 2 ods. 1 písm. a) tohto zákona a za nesplnenie povinnosti uloženej opatrením podľa § 12 ods. 2 písm. b) až i) tohto zákona. Zverejnenie, resp. vytvorenie presného sadzobníka pokút Národného inšpektorátu práce alebo inšpektorov práce nepovažujeme z nasledujúcich dôvodov za vhodné riešenie. Inšpektorát práce pri ukladaní pokuty postupuje podľa zákona nie podľa interného predpisu pre navrhovanie pokút, ktorý nie je záväzný pre konečnú výšku uloženej pokuty. Inšpektorát práce pri ukladaní pokuty postupuje podľa § 19 ods. 6 zákona č. 125/2006 Z. z. o inšpekcii práce, v zmysle ktorého aplikuje správnu úvahu. Zohľadňuje teda preventívne pôsobenie pokuty a pri jej, pri určovaní výšky prihliada najmä na okolnosti vymenované v zákone, napr. závažnosť porušenia, opakované zistenia a tak ďalej. Z uvedeného dôvodu nie je možné a vzhľadom na povinnú aplikáciu z právnej úpravy ani vhodné vytvoriť univerzálny sadzobník, ktorý by odrážal všetky spomínané udalosti a dal by sa tak bez problémov aplikovať v praxi. Okrem toho inšpektoráty práce ukladajú sumárnu pokutu použitia absorbčnej zásady za viaceré povahou sa odlišujúce porušenia, resp. porušenia právnych predpisov v rôznych právnych oblastiach, pracovnoprávne vzťahy, BOZP, nelegálne zamestnania a tak ďalej. Zákonom nastavená horná hranica pokuty 100-tisíc eur, resp. 200-tisíc eur, ktorú zamestnávateľ pozná zo zákona, má výchovnejší charakter, čiže vzbudzuje vyšší rešpekt pred zákonom než zverejnenie interného pokynu, ktorý má len zjednocujúci charakter pre sústavu inšpekcie práce v štádiu ukončenia inšpekcie práce. Pani poslankyňa, teraz ešte môj dodatok k tomu. Ja mám veľký záujem zjednodušiť predpisy týkajúce sa inšpekcie práce, BOZP takým spôsobom, aby na jeseň, už, už teraz je ten oznam vydaný, to znamená začala sa verejná diskusia, aby na jeseň sme vedeli, zjednoduším ten zákon tak, aby normálneho človeka, ktorý urobí chybu, aby ju jednoducho mohol napraviť, ale nelegálne zamestnávanie nemôžme považovať za jednoduchú chybu, to sú aj európske predpisy a to by asi aj nebolo, nebolo správne. Čiže nebránim sa akýmkoľvek úvahám, že ako to urobiť tak, aby ten, kto poruší nejaký predpis, mal istú právnu istotu v tom, že keď vie, že to bol len nejaká, formálny nedostatok alebo niečo, čo dajme tomu z nevedomosti, alebo možno menší podnikateľ ani nemal, nemal takú informáciu, aj keď, samozrejme, neznalosť zákona neospravedlňuje, aby pri prvom porušení takéhoto tohto zákona bolo možné to vyriešiť dajme tomu napomenutím alebo prihliadnuť na to, že, že tak tento človek neporušil žiadny zákon 15 rokov, tak dobre, v tomto prípade to môžme riešiť dohovorom, napomenutím alebo uloží sa lehota, do ktorej to má odstrániť, aby sme odlíšili tých, ktorí idú dlhodobo na hrane zákona, alebo dokonca vieme, že ho prekračujú, len im to nevieme dokázať, a na druhej strane máme tých, ktorí, dajme tomu že urobí nejakú chybu. Keďže legislatíve ešte nie je zmenená, takýto pokyn ja som dal jednak generálnemu riaditeľstvu Národného inšpektorátu práce, ale i jednotlivým hlavným inšpektorom, aby sa snažili postupovať takýmto spôsobom.