B. Bugár, podpredseda NR SR: (2004-11-02):
správa o menovom vývoji v Slovenskej republike za I. polrok 2004 . Správu ste dostali ako tlač 864. Správu výborov máte v tlači 864a. Prosím guvernéra Národnej banky Slovenska pána Mariána Juska, aby správu uviedol. Nech sa páči, máte slovo. (Ruch v sále.) Páni poslanci, trošku väčší pokoj! M. Jusko, guvernér Národnej banky Slovenska: Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, dovoľte mi, aby som v zmysle zákona o Národnej banke Slovenska uviedol správu o menovom vývoji v Slovenskej republike za I. polrok tohto roka. Makroekonomický vývoj na Slovensku bol v I. polrok 2004 ovplyvňovaný niektorými významnými faktormi, medzi ktoré patrili predovšetkým vstup Slovenska do Európskej únie a daňová reforma, v rámci ktorej došlo k zjednoteniu sadzieb dane z pridanej hodnoty, ako aj dane z príjmov právnických a fyzických osôb. Vývoj spotrebiteľských cien bol v I. polroku 2004 v súlade s očakávaniami NBS ovplyvnený predovšetkým domácimi nákladovými faktormi, ktoré boli do značnej miery spojené s administratívnymi opatreniami v oblasti regulovaných cien a nepriamych daní. Zvýšenie spotrebiteľských cien bolo tiež čiastočne prejavom implementácie spoločnej poľnohospodárskej politiky. V rámci vonkajších faktorov bol domáci cenový vývoj v prvých mesiacoch roka ovplyvnený hlavne nárastom cien ropy. Vývoj reálnej ekonomiky bol v I. polroku charakterizovaný zrýchlením rastu HDP, pričom jeho štruktúra bola v súlade s očakávaniami NBS vyváženejšia, to znamená, že pokračujúci rast zahraničného dopytu bol doplnený aj oživením domáceho dopytu, a to tak investičného, ako aj konečnej spotreby domácností, čo bolo podporené rastom reálnych miezd. V oblasti zahraničného obchodu bol priaznivý vývoj obchodnej bilancie eliminovaný vyššími ako očakávanými platbami dividend do zahraničia a nižším prílevom fondov z Európskej únie v porovnaní s predpokladmi. To sa prejavilo v náraste deficitu bežného účtu platobnej bilancie v porovnaní s rovnakým obdobím minulého roka. V oblasti kapitálového a finančného účtu došlo k nárastu priamych zahraničných investícií v dôsledku zvýšenia majetkovej účasti zahraničných investorov v Slovenskej republike. Bežné hospodárenie vládneho sektora zaznamenalo v I. polroku pozitívny vývoj, ktorý bol ovplyvnený tak priaznivým makroekonomickým vývojom, ako aj daňovou reformou. Vplyvnom priaznivého makroekonomického vývoja reformných opatrení vlády boli podporené očakávania tak domácich, ako aj zahraničných investorov ohľadne pokračovania a udržania priaznivého vývoja ekonomiky a zdravých verejných financií. To sa spolu s relatívne vysokým úrokovým diferenciálom premietlo do zhodnocovania výmenného kurzu, na čo Národná banka Slovenska reagovala tak znižovaním úrokových sadzieb, ako aj devízovými intervenciami. Operácie NBS na devízovom a peňažnom trhu boli zamerané proti neprimeranému posilňovaniu výmenného kurzu slovenskej koruny, ktoré nebolo v súlade s jeho rovnovážnym vývojom a bolo spojené predovšetkým s prílevom krátkodobého kapitálu, ako aj so snahou o využitie existujúceho kladného úrokového diferenciálu. Priaznivý ekonomický vývoj spolu s absenciou dopytových tlakov na zvyšovanie cien a zhodnocujúcim sa kurzom slovenskej koruny boli dôvodom k zníženiu kľúčových úrokovým sadzieb NBS v priebehu I. polroka spolu o 11,5-percentuálneho bodu. Celkovo bol výkon menovej politiky NBS v súlade s predpokladmi menového programu, ako aj jeho aktualizácie. Aktuálne indikátory reálnej ekonomiky naznačujú, že aj v II. polroku pretrváva pozitívny ekonomický vývoj v dôsledku pokračujúceho rastu domáceho dopytu, pričom sa očakáva zmiernenie prorastového vplyvu čisto exportu na rast ekonomiky. V súvislosti s vykázanou rýchlejšou dynamikou HDP v I. polroku 2004 by táto mala pokračovať aj v ďalších štvrťrokoch, v dôsledku čoho by rast reálnej ekonomiky mal byť v roku 2004 o približne 1 percentuálny bod rýchlejší, ako boli hodnoty v aktualizovanom menovom programe, t. j. jeho dynamika by sa mohla pohybovať na úrovni 5,3 %. Na základe doterajšieho vývoja bežného účtu platobnej bilancie odhaduje NBS dosiahnutie mierne vyššieho ako očakávaného deficitu ovplyvneného predovšetkým vývojom bilancie výnosov a bežných transferov, ako aj vývojom obchodnej bilancie. Podiel deficitu bežného účtu by však nemal prekročiť 3 % na hrubom domácom produkte. Vo vývoji zahraničnoobchodnej bilancie nebol identifikovaný vznik nerovnovážneho vývoja, pričom jej deficit je krytý prebytkami na kapitálovom a finančnom účte platobnej bilancie. V oblasti vývoja spotrebiteľských cien neboli identifikované signály o potenciálnom vzniku dopytového tlaku na zvyšovanie inflácie. Vplyv spoločnej poľnohospodárskej politiky bude v nasledujúcich mesiacoch závisieť od rýchlosti a miery prispôsobovania sa cien ďalších komodít očakávaným cenovým úrovniam, ako aj od vplyvu konkurencie na trhu, ktorá môže tlmiť cenový vývoj potravín. V II. polroku 2004 by sa podľa očakávania Národnej banky Slovenska úroveň inflácie mala pohybovať v stanovenom koridore aktualizovaného menového programu v jeho hornej polovici. Vážené panie poslankyne, vážení poslanci, ďakujem za vašu pozornosť.