Ľ. Petrák, poslanec: (2008-11-27):
Ak dovolíte, vo svojom vystúpení sa budem venovať zhruba štyrom oblastiam alebo okruhom, ku ktorým sa chcem vyjadriť. V rozprave zaznelo veľa kritických slov predovšetkým z hľadiska tvorby východísk pre napĺňanie príjmov rozpočtu, pre impulzy, pre rast ekonomiky. Zaznela tu téza, že je potrebné zmeniť naviazanie výšky odpočítateľnej položky zo životného minima na minimálnu daň a tým vytvoriť podmienky pre rast ekonomiky a predovšetkým pre rast príjmov, predovšetkým nízkopríjmových skupín obyvateľstva. Filozoficky, myslím, že toto nie je žiadny problém. Súhlasím, že takéto opatrenie by bolo v prospech nízkopríjmových skupín obyvateľstva, ale je mi ľúto, že predovšetkým opoziční poslanci si nevšimli, že vláda sa zodpovedne zaoberala problémami príjmov nízkopríjmových skupín obyvateľstva a napríklad aj na tejto schôdzi v jej úvode bola schválená novela zákona o dani z príjmov, ktorá zaviedla zamestnaneckú prémiu, ktorá čiastočne rieši tento problém. Chcem podotknúť, že ak sa stotožníme s myšlienkou a filozofiou odpojenia od životného minima, bude to automaticky znamenať valorizáciu všetkých hraníc. Všetkých hraníc, pokiaľ ide o sadzby dane, pokiaľ ide o odpočítateľné položky, ale vzhľadom na záväzky, ktoré dala táto vláda sociálnym partnerom, a to ako zamestnávateľom, tak aj odborárom, bude to mať vplyv aj na výšku odvodového zaťaženia a valorizáciu odvodového zaťaženia. Ja jednoducho nechápem, že v prípade, ak sa zvyšuje hranica životného minima, ktorá má dosah na jednotlivé hranice, ctená opozícia kričí, že ideme zdierať tento národ, lebo zvyšujeme hranice. Na druhej strane, nadviazanie na priemernú mzdu im v žiadnom prípade neprekáža, pričom tento mechanizmus zabezpečuje automatickú valorizáciu hraníc. Ja by som vás poprosil, skúste si urobiť trošku poriadok vo svojich myšlienkach, ctená opozícia, aby ste nemali takéto základné rozpory. Filozoficky som povedal už v úvode, súhlasím s podobným prístupom a chcem povedať, že vláda vyslovila pripravenosť na dohodu so sociálnymi partnermi na takejto systémovej zmene. Ale tu je podstata toho rozdielu. Súčasná vláda chce komunikovať so sociálnymi partnermi a pripraviť také zmeny, aby boli vyhovujúce pre väčšinu a nepasuje sa do úlohy jediného, kto má patent na rozum a ad hoc predhodí nejaký návrh, ktorý bude podľa jeho názoru znamenať najlepšie riešenie bez ohľadu na to, čo si o tom myslia ostatní. V tomto je iný prístup opozície a bývalých vlád Mikuláša Dzurindu a v tomto je iný prístup vlády Roberta Fica. Druhý okruh tém, ktorým sa budem venovať, sú tézy, ktoré tu zazneli v rozprave na zmenu výšky sadzby dane z 19 na 16 %, zázračné opatrenie, ktoré spasí štátny rozpočet a vývoj ekonomiky na Slovensku v roku 2009, vraj. No, ale ja chcem upozorniť, že táto zmena nijako neovplyvní v horizonte roku 2009 pozitívne príjmovú stránku štátneho rozpočtu. A priznal to v reakcii na moju faktickú poznámku aj pán poslanec Štefanec, ktorý povedal, že áno, opozícia očakáva v roku 2009 výpadok, ale možno v ďalších rokoch to bude mať pozitívny vplyv. Výpadok na strane príjmov, ak to budem porovnávať cez odôvodnenie pozmeňujúceho návrhu pána poslanca Štefanca, znamená na strane obcí a miest až 7 % prostriedkov výnosov zo štátneho rozpočtu. Ja si myslím, že to nie je zanedbateľný výpadok v roku 2009 a jednoducho je to absolútne nezodpovedný návrh, ktorý bol predložený v tejto poslaneckej snemovni. Zopakujem to, opatrenie, ktoré ste navrhli, znamená výpadok príjmov štátneho rozpočtu, čo v čase svetovej finančnej krízy považujem buď za zlomyseľnosť, alebo za neuveriteľné diletanstvo zo strany opozície. Zmena výšky sadzby dane ako proinvestičný impulz –  porovnávate to s rokom 2004. Ale povedzme si, aká bola situácia v roku 2004, alebo v čom bola iná. Zníženie sadzby dane by bolo výraznejšie v roku 2004 a zavádzala sa sadzba dane s významne nižšou hodnotou, ako bola v okolitých krajinách. Čiastočný vplyv toto opatrenie malo, ale nebol to jediný vplyv na to, že na Slovensko začali významnejšie smerovať zahraničné investície a začal rast ekonomiky. Ja by som pomenoval aj niektoré ďalšie vplyvy. Zjednodušenie daňového systému – určite áno. Vstup Slovenska do NATO a Európskej únie, čím Slovensko získalo charakter stabilného a investične bezpečného územia. Ja si myslím, že jeden z veľmi rozhodujúcich prvkov. Vzdelaná, kvalifikovaná a lacná pracovná sila – bez rozporu absolútne dominantný prvok pri rozhodovaní zahraničných investorov. Významný pokles úrokových sadzieb komerčných úverov, čo vytvorilo priestor pre rast ziskovosti podnikov. To sú veci, ktorými sa vôbec vo svojich úvahách nezaoberáte. Ja by som mohol menovať rad ďalších faktorov a vplyvov, ale myslím si, že v tejto súvislosti to ďalej nie je potrebné a podstatné. Záver. Vstup Slovenska do eurozóny v roku 2009, teda prijatie eura od 1. januára 2009 bude podľa nášho názoru aj po zhodnotení skúseností napríklad zo Slovinska ďalším prvkom stabilizácie podnikateľského prostredia s pozitívnym proinvestičným efektom. Zníženie sadzieb dane a opatrenia navrhované opozíciou – a zopakujem to –, by znamenali predovšetkým výpadok zo štátneho rozpočtu, čo považujem buď za zlomyseľnosť alebo neuveriteľné diletanstvo zo strany opozície. Pán poslanec Mikuš, žiaľ, nie je momentálne v sále, namietal, že návrh štátneho rozpočtu znamená zníženie príjmov pre obce a mestá. No, pán poslanec, chcem povedať, že vaše tvrdenie nemá žiadne opodstatnenie, nakoľko zo strany vlády ani parlamentu nebolo prijaté žiadne, ktoré by menilo prerozdelenie výnosu dane z príjmov fyzických osôb pre územnú samosprávu. Pravdepodobne pán poslanec nepozná spôsob fungovania mechanizmu prerozdeľovania. Ja to skúsim priblížiť veľmi v krátkosti. Územná samospráva má vždy prerozdelený taký podiel z daní, koľko sa v danej chvíli na daniach z príjmu fyzických osôb vyberie. Ak sa vyberie menej, dostane územná samospráva menej, ak sa vyberie viac, dostane územná samospráva viac. Nezávisí to od hodnoty konkrétneho čísla, ktoré je schválené v štátnom rozpočte, závisí to od konkrétneho výberu daní v danom roku. Toto je mechanizmus fungovania, to znamená, všetko strašenie, ako sa negatívne dotkne štátny rozpočet na rok 2009 územnej samosprávy, je klamaním, zavádzaním a nemá žiadne reálne opodstatnenia. Dámy a páni, toto bolo pár poznámok, toto bolo pár poznámok, ktoré boli k niektorým tvrdeniam, ktoré zaznievali v rozprave. Dovoľte mi povedať ešte pár politických poznámok k deklaráciám, ktoré tu odzneli. Pán poslanec Mikloš tvrdil, že vytvorenie sociálnych podnikov nie je opatrením v prospech riešenia problematiky nezamestnaných a predovšetkým dlhodobo nezamestnaných, ale sú to vraj dáke trafiky pre poslancov. Pán poslanec, ktorý tiež momentálne nie je v sále, chcem povedať trafikami pre politických nominantov boli napríklad zástupcovia štátu štátnych podnikov počas vládnutia Dzurindových vlád. (Hlasy z pléna.) Vtedy zástupcovia štátu svojím pôsobením najskôr umožnili zníženie hodnoty privatizovaných podnikov a potom často v pozícii štátu ako menšinového vlastníka trpeli rôzne poradenské zmluvy a tým „legálne tunelovanie týchto podnikov“. To boli skutočné politické trafiky, a nie to, na čo vy poukazujete dnes. (Potlesk.) Zaznelo tu niekoľkokrát a bolo to predmetom aj určitého sporu, že vraj atmosféra prerokovania rozpočtu je dehonestáciou tohto parlamentu. Vážení kolegovia z opozície, to myslíte skutočne vážne? Podľa vás je kultivovaná dohoda koaličných partnerov v prospech obyvateľov Slovenska problémom? Vy sa skutočne domnievate, že systém permanentného vydierania, ktorý prebiehal medzi koaličnými partnermi v predchádzajúcim období, do poslednej chvíle bol vrcholom parlamentarizmu? Vy sa skutočne domnievate, že systém fungovania nezávislých poslancov a ich kupovania do poslednej chvíle bol vrcholom parlamentarizmu? To snáď nie. Bol to vrchol, ale určite nie slovenského parlamentarizmu. Táto téza, o ktorej som pred chvíľočkou hovoril, bola téza môjho sporu s podpredsedom parlamentu s pánom Hortom, ktorý mi nedemokraticky vypol mikrofón. Ja chcem upozorniť, že z úst poslanca Mikloša zhruba o 11.45 hodine pred prerušením rozpravy odznela táto téza, a keď som vo svojom vystúpení reagoval na túto vecnú stránku, tak som reagoval predovšetkým na vystúpenia pána poslanca Mikloša, ktoré zaznelo pred prerušením rozpravy zhruba o 11.45 hodine. Pán poslanec Hort vystúpil s obdobnou faktickou poznámkou o 14.45 po vystúpení pána poslanca Mikloša a stiahol si to na seba. Absolútne neodôvodnene si to stiahol na seba. Ja chcem v tejto chvíli adresovať pár slov aj pánovi podpredsedovi Hortovi a obviniť ho z toho, že nie ja, ale on porušil rokovací poriadok a to tým, že ja som nereagoval na jeho vyjadrenia,  ale na vyjadrenia pána poslanca Mikloša. Ak pán poslanec Hort nemá prehľad o tom, čo sa deje na schôdzi Národnej rady a vedie ju, nech si dá láskavo poradiť od zamestnancov, ktorí tu sedia a podľa týchto informácií sa môže zodpovedne správať. Ak nezvláda vedenie schôdze, nech nevypína mikrofón poslancom, ale nech odovzdá vedenie schôdze niekomu inému alebo nech sa vzdá funkcie podpredsedu parlamentu a bude týchto problémov zbavený. Možno sa potom nebude môcť voziť za štátne prostriedky na atletické mítingy, ale Slovensku to v žiadnom prípade neublíži. Ďakujem pekne. (Potlesk.)