V. Faič, poslanec: (2002-08-20):
Zároveň pán prezident jednoznačne vyslovil svoj názor a postoj, že je zásadne za prijatie takéhoto zákona. Po dlhšom rokovaní nakoniec došlo k dohode prijateľnej aj pre zástupcov obchodu. Vlastne obsah tejto istej dohody je vyjadrený aj v navrhovaných zmenách, ktoré boli doručené do Národnej rady z prezidentskej kancelárie. Tieto zmeny navrhované prezidentom republiky môžeme rozdeliť vlastne do troch skupín. V tej prvej pán prezident vyjadril pochybnosť, či ustanovenie § 5 ods. 2 o proporcionálnom zastúpení tovarov vyrobených v Slovenskej republike ponúkaných na predaj, je v súlade s čl. 55 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky, podľa ktorého Slovenská republika chráni a podporuje hospodársku súťaž. Dovoľujem si vysloviť názor, že priestor pre pochybnosti nevytvára vlastne spomenuté ustanovenie zákona o obchodných reťazcoch, ale samotná konštrukcia a aplikačná prax zákona o ochrane hospodárskej súťaže. Nie je totiž brané do úvahy ustanovenie čl. 55 ods. 1 ústavy, podľa ktorého hospodárstvo Slovenskej republiky sa zakladá na princípoch sociálne a ekologicky orientovanej trhovej ekonomiky. Zákon potom chráni hospodársku súťaž bez toho, aby rešpektoval jej podstatu. Ak by právny poriadok obsahoval účinné nástroje na zabezpečenie ústavou zakotveného charakteru hospodárstva Slovenskej republiky, musel by chrániť a podporovať hospodársku súťaž v sociálne a ekologicky orientovanej trhovej ekonomike. Zrejme aj reálna potreba prijatia zákona o obchodných reťazcoch by v tomto prípade bola oveľa menšia. V existujúcej podobe je ochrana súťaže oklieštená a nerešpektuje princípy, na ktorých sa zakladá hospodárstvo Slovenskej republiky, respektíve narúša väzbu medzi ods. 1 a ods. 2 čl. 54 ústavy, čo vlastne umožňuje aj veľmi subjektívne a rôznorodé pohľady na trhovú ekonomiku a hospodársku súťaž. A čo je ešte horšie, i praktické správanie sa subjektov na trhu. Napriek uvedenému navrhovatelia zákona akceptujú návrh pána prezidenta vypustiť ustanovenie § 5 ods. 2 o proporcionálnom zastúpení tovarov vyrobených v Slovenskej republike. Vytvorenie spoločenskej a politickej dohody o podobe integrácie ekonomiky do spoločného trhu je dôvodom hodným prijatia takéhoto kompromisu. Predsa si však dovolím jednu poznámku. Súčasťou našej Národnej mentality je jej akási iracionálna obava z vyslovenia nahlas toho, čo si myslíme a čo je potrebné vysloviť. Po akceptácii pripomienok orgánov únie považujem za vhodné povedať, o čom by sa v tejto súvislosti nemalo mlčať. Som osobne zástancom integrácie, prijímam Európsku úniu so všetkým pozitívnym i s nedostatkami. Je však rozumné vidieť aj európsku realitu a nežiť svoj vlastný sen o niečom a prezentovať ho ako skutočnosť. So záujmom vám zacitujem z publikácie Slovenská republika a Európska únia - potrebujú sa navzájom? Na Agrokomplexe v tomto roku mi ju darovali sympatické dámy zo stánku propagujúceho vstup do únie. Vážené kolegyne poslankyne, vážení kolegovia poslanci, podelím sa s vami o niekoľko myšlienok, týkajúcich sa ekonomických výhod a prínosov pre Európsku úniu, vyplývajúcich z rozšírenia o Slovenskú republiku. Citujem: „Európska únia sa v záujme zachovania a upevnenia si pozície jednej z troch hospodárskych veľmocí sveta musí vyrovnať s vnútornými záležitosťami, globalizáciou trhov, meniacou sa štruktúrou svetového obchodu, prudkou expanziou takzvaných novoindustrializovaných krajín juhovýchodnej Ázie a iným. Rozšírenie o každú ďalšiu krajinu vrátane Slovenska zvýši jej potenciál z ekonomickej a mocensko-strategickej stránky, keďže prevažná väčšina rozhodnutí sa v dnešnom svete uskutočňuje už na základe hospodárskych záujmov.“ Koniec citátu. Len zdôrazním, že prevažná väčšina rozhodnutí sa v dnešnom svete uskutočňuje už na základe hospodárskych záujmov. Aké sú vlastne hospodárske záujmy Slovenskej republiky? Prečo sa ich dobrovoľne vzdávame? Pravdepodobne preto, že sa mylne domnievame, že to tak musí byť, ak nechceme ohroziť integráciu. Nazdávam sa, že sme si vlastne aj sami vymysleli túto obeť. Zatiaľ čo jednotlivé štáty únie intenzívne využívajú dobu pred vstupom nových krajín na elimináciu potenciálnych národných problémov a slabín súvisiacich s rozširovacím procesom, my často robíme pravý opak. Ak nezmeníme trend v hospodárskej politike a nevytvoríme súťažné prostredie, umožňujúce prežiť a prosperovať malým a stredným podnikateľom podnikajúcim v maloobchode, poľnohospodárom, potravinárom a na nich sa nabaľujúcich činnostiach, môže spomenutý prístup v integrácií dôjsť do štádia, keď nám únia položí otázku: Splnili ste politické kritériá, výborne ste aproximovali právo, ale kde máte hospodárstvo, ktoré chcete integrovať do spoločného trhu? S vašim dovolením sa chvíľu zastavím pri spomenutých činnostiach, nabaľujúcich sa na poľnohospodárstvo a potravinársky priemysel. Tí, ktorí sme sa zúčastnili Agrokomlexu tohto roku, ale samozrejme aj v minulých rokoch, sme mali možnosť prierezovo vidieť, aké aktivity oživuje fungujúci agrárny a potravinársky sektor, výrobu strojov, zariadenia dopravných prostriedkov, energiu palív, pohonných hmôt, dodávku vody, plastov, papiera, obalov všetkého druhu, samozrejme aj s negatívnymi dôsledkami, skla, dreva, chémie, dopravu, obchod, služby a všetko, čo s nimi súvisí. V konečnom dôsledku vlastne priamo alebo nepriamo vydáva isté impulzy na hospodársky rast aj v iných odvetviach. V Európskej únii to pravdepodobne alebo celkom určite veľmi dobre vedia, preto venujú takú pozornosť národným a spoločným poľnohospodárskym potravinovým programom, ale aj potenciálnej konkurencii z integrujúcich sa krajín. Existujú záujmy výroby, obchodu a služieb, ktoré sú v súlade s národnými záujmami Slovenskej republiky, a preto je povinnosťou štátu aj ústavných činiteľov minimálne sa o ne zaujímať. Pri všetkej úcte k zúčastneným tejto dohody, ktorú som tu spomenul, na pôde kancelárie prezidenta, by nebolo správne prehliadnuť, že sú aj parciálne záujmy obchodu a samozrejme, najmä vlastníkov, ktoré môžu v budúcnosti spôsobiť aj národohospodárske problémy. K ich presadzovaniu a zakrytiu boli v priebehu legislatívneho procesu súvisiaceho so zákonom o obchodných reťazcoch výrazne zneužívané integračné ambície, pod pláštikom ktorých je možné sledovať a chrániť záujmy možno iných ekonomík i ich subjektov. V tejto súvislosti mi napadajú aj paralely s odmietaním dokončenia vodného diela Gabčíkovo a ďalších súvislostí. Druhá skupina návrhov zmien vychádza práve z dohody zástupcov výroby s predstaviteľmi obchodu a patrí medzi ne iná dikcia doby splatnosti faktúr ako 30 dní a i otázky istej liberalizácie reklamných a prezentačných akcií, tak ako to bolo v pôvodnom schválenom návrhu zákona. Tieto pripomienky tak ako aj tú predchádzajúcu nemáme problém ako predkladatelia akceptovať. Do tretej skupiny patria vlastne legislatívnotechnické úpravy, ktorých je najviac. Okrem bodu 10, tak ako som to počul aj v návrhu alebo názore pána spravodajcu, ako predkladatelia vlastne súhlasíme so všetkými ostatnými pripomienkami. Ak navrhované zmeny rešpektujú vlastne aj pripomienky orgánov Európskej únie a zároveň predstavujú kompromis dohodnutý na pôde Kancelárie prezidenta republiky , nazdávame sa, že zákon o obchodných reťazcoch i v takejto zmenenej podobe je schopný splniť svoj účel a v praktickej rovine umožní nastoliť rovnováhu medzi slobodou hospodárskej súťaže a zneužitím ekonomickej sily, i elimináciu agresívnych obchodných praktík, obchádzajúcich štandardné nástroje ochrany hospodárskej súťaže. Zároveň dokáže svojimi nástrojmi v súlade s európskymi štandardami usmerniť i povoľovanie nových veľkých obchodných prevádzkarní a obchodných prevádzkarní patriacich do obchodných reťazcov, čím predovšetkým akceptuje požiadavku záujmových združení a zväzov obchodníkov na zavedenie zákonnej regulácie zriaďovania obchodných prevádzkarní. Vážené kolegyne, vážení kolegovia poslanci, som presvedčený, že v tomto parlamente aj na sklonku jeho volebného obdobia existuje zhoda, že v Slovenskej republike je nutné vyrábať. Zároveň som presvedčený o tom, že je v našich rukách, či prídeme v priebehu volebnej kampane do našich krajských, okresných miest, obcí, i ostatných miest Slovenska s dobrým posolstvom potenciálneho zachovania a rozvoja domácej výroby, k čomu, som presvedčený, zákon o obchodných reťazcoch prispeje. Ďakujem za pozornosť. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem, pán poslanec. Ďalej sa prihlásil pán poslanec Maxon. Nie je v rokovacej sále pán poslanec Maxon. Vyhlasujem teda rozpravu o tomto bode programu za skončenú. Pán spravodajca, chcete sa vyjadriť? Áno? Nech sa páči. Nie? Ďakujem pekne. Prerušujem rokovanie o tomto bode programu, pokračujeme druhým a tretím čítaním o zákone z 10. júla 2002, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 241/2001 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov, vrátenom prezidentom Slovenskej republiky na opätovné prerokovanie Národnou radou Slovenskej republiky. Materiál ste dostali ako tlač 1657, jeho súčasťou je rozhodnutie prezidenta Slovenskej republiky z 29. júla 2002 o vrátení zákona ako aj schválený zákon z 10. júla 2002. Zákon bol rozhodnutím z 31. júla 2002 č. 1852 pridelený na prerokovanie príslušným výborom Národnej rady Slovenskej republiky. Dávam slovo poverenému členovi výboru pre obranu a bezpečnosť poslancovi Jánovi Langošovi a prosím ho, aby informoval o výsledku prerokovania vráteného zákona vo výboroch. J. Langoš, poslanec: Ďakujem za slovo. Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, dovoľte mi, aby som ako spravodajca gestorského výboru prečítal informáciu o prerokovaní tohto prezidentom vráteného zákona vo výboroch. Predseda Národnej rady uložil alebo pridelil prerokovať tento zákon ústavnoprávnemu výboru a výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre obranu a bezpečnosť ako gestorskému výboru. Obidva výbory tento prezidentom vrátený zákon v zákonnej lehote určenej rozhodnutím predsedu Národnej rady prerokovali. Ústavnoprávny výbor ani výbor pre obranu a bezpečnosť neprijali k tomuto zákonu platné uznesenia, pretože uznesenia nezískali podporu nadpolovičnej väčšiny všetkých poslancov, všetkých členov výborov v súlade s rokovacím poriadkom a v súlade s čl. 84 ods. 3 ústavy. Pán predsedajúci, chcem len pripomenúť, že prezident republiky vrátil tento zákon s deviatimi pripomienkami, o ktorých, o každej z nich budeme po ukončení rozpravy hlasovať a v treťom čítaní budeme hlasovať o zákone ako o celku. Prosím, otvorte k tomuto bodu rozpravu. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem, pán poslanec. Prosím, aby ste zaujali miesto pre spravodajcov. Otváram rozpravu o tomto bode programu. Písomne nebol nikto prihlásený. Pýtam sa, či sa chce niekto prihlásiť do rozpravy ústne. Pán poslanec Palko ako jediný. Uzatváram možnosť prihlásiť sa do rozpravy k tomuto vrátenému zákonu ústne a dávam slovo pánu poslancovi Palkovi. Nech sa páči.