K. Tóthová, poslankyňa: (2005-12-06):
Ja som vo svojej faktickej poznámke už povedala, že predložený legislatívny návrh o zvýšení súdnych poplatkov vôbec nepovažujem za to, že je tu cieľ zlepšiť výkon súdnictva. Podľa mňa je tu zásadný cieľ dostať viacej financií do štátnej pokladnice. Niekde sú tak enormne zvýšené, že to vôbec nemá logiku, prečo až taký vysoký súdny poplatok. Že tu sa sťažuje realizácia práva, ktoré je dané ústavou, zrejme predkladateľovi vôbec neprekáža. Neprekáža mu, že vlastne občan a veľká skupina, prevažná skupina občanov, ktorí sú vo finančnej tiesni, sa nebudú môcť obracať na súd o riešenia svojich záležitostí tam, kde majú právo, kde by si to právo chceli vydobyť. Že tento moment laxnosti skutočne u poslancov vládnej koalície existuje, presvedčila som sa pri schvaľovaní programu, kde som už štvrtýkrát navrhla, aby bolo prijaté uznesenie, teda do programu navrhla, aby vláda predložila správu o finančných dopadoch zvýšenia cien elektriny, plynu, vodného a stočného na skupinu dôchodcov a na skupinu mladých ľudí s viac než dvomi deťmi. Bolo úplne zarážajúce, ako unisono poslanci vládnej koalície tento môj návrh do programu nepodporili, teda dali najavo, že ich finančná situácia týchto skupín vôbec nezaujíma, hoci sú už signály, že bude absolútne riziková, že ich nezaujímajú mladé rodiny, hoci má v programe podporovanie populácie a mladých rodín a podobne. Teda robím z toho sumár, že finančná situácia občanov je pre vládnu koalíciu absolútne nezaujímavá, a teda aj vysoké poplatky. Čo na tom, že ľudia si nebudú môcť zaplatiť tieto súdne poplatky? Spravodlivosť bude mať ten alebo domáhať sa možnosti spravodlivosti, kto je solventný. A že ústava v čl. 46 hovorí, citujem ústavu, „každý sa môže domáhať zákonom ustanoveným postupom svojho práva na nezávislom a nestrannom súde“, bude to len krásna deklarácia v ústave, ktorú sme prijali ešte pred vznikom Slovenskej republiky. Pretože nie každý sa bude môcť domáhať a nie na nezávislom súde, pretože spoplatnenie námietky predpojatosti vlastne nezabezpečuje, aby sa účastníci konania mohli domáhať nezávislého sudcu. Nuž takýto je legislatívny návrh, ktorý tu máme, nemôžeme nič s ním spraviť, len ho prerokúvame, ak teda nebude stiahnutý, pretože už bol daný návrh na stiahnutie. Mám pozmeňujúci návrh podpísaný potrebným počtom poslancov, kde navrhujem položku 7c – návrh na začatie konania vo veciach podľa zákona č. 81 o periodickej tlači a ostatných hromadných informačných prostriedkoch, čiže túto položku ponechať na doterajšej sume 2 000 Sk, to znamená, že nesúhlasím so zvýšením 2 000 Sk na 10 000 Sk navrhovaných v predlohe. Pretože o čo ide v tejto položke? Predsa etika novinárstva a pravdivosť údajov uvedených v tlači je požiadavka v každom civilizovanom štáte. Ak dôjde k nepravdivým údajom, podľa zákona o tlači a hromadných informačných, o periodickej tlači a hromadných informačných prostriedkoch má každý právo obrátiť sa na súd, aby bola uskutočnená oprava, ak bola nepravda odpublikovaná a ak ju redakcia nechce dobrovoľne opraviť. Zvýšením poplatku na 10 000 Sk – prosím vás pekne, k čomu sa dopracujeme? Nuž, že bežný občan nebude mať financie, a teda musí uniesť, že nepravdy budú o ňom v tlači uvádzané, a budú môcť len solventní získať si dobrého advokáta, a tak už ako povedal pán poslanec Číž, zaplatiť si advokáta, pretože súdy prešli od skúmania objektívnej pravdy k posúdeniu predložených návrhov. A aj keď si niekto už tých 10 000 korún naškriabe, prepáčte za výraz, ale skutočne naškriabe nielen vo svojej peňaženke alebo aj v peňaženkách poprípade svojich blížnych, tak nebude mať ani na advokáta. A súd posúdi len argumenty, ktoré sú predložené. Takže nesúhlasím s touto položkou. A aj tak dnes bulvárna tlač, ktorá je ochotná publikovať kvôli predaju čokoľvek, len aby to zaznelo, bude mať väčšiu istotu, že nebude musieť platiť za nepravdivé údaje, že si bude môcť kačice vymýšľať, a tým zvyšovať svoju publicitu aj o bežných ľuďoch, lebo tí poplatky na advokáta a 10 000 na začatie konania nemajú. O tomto bode budem žiadať hlasovanie samostatne, pretože v návrhu pána poslanca Miššíka bolo uvedené zníženie poplatku, ale zníženie z 10 000 len na 5 000 korún, čo tiež považujem za nenáležité a mám pozmeňujúci návrh, aby ostal pôvodný poplatok 2 000 korún. Teda, pán spravodajca, prosím poznamenať, že o tomto bode žiadam osobitné hlasovanie v parlamente. Ďalej mám pozmeňujúci návrh k položke 9, kde sa zvyšuje poplatok 2 000 korún na 5 000 korún v konaní o určenie rodičovstva a zapretie rodičovstva. Vážení, ak nie... I tu patrí aj konanie o určenie otcovstva. Vážení, ja som v tomto parlamente už viackrát povedala, že zákony treba robiť podľa systémovej znalosti právnych predpisov. Pán predkladateľ, ak vy zvýšite poplatok z 2 000 korún, čo je už tiež pre niektoré matky, pretože obyčajne v menej solventných rodinách sa pritrafia detičky, kde sa naháňajú otcovia, zvýšite na 5 000 korún, tieto matky nebudú mať 5 000 korún na začatie konania, nebude určený otec a v systémovej súvislosti na náhradné výživné, ktoré platí štát, nebude mať partnera na vymáhanie regresom peňazí, ktoré zaplatí na výživu dieťaťa namiesto otca. Domysleli ste, pán predkladateľ, tieto systémové súvislosti? Že aj pri vašej veľkej snahe získať financie do rozpočtu takýmto zvýšením vlastne vy robíte bariéru na získanie financií do rozpočtu od otcov, ktorí si neplatia výživné? (Potlesk.) Pretože prevažne tieto matky sú prevažne z rodín a zo skupín sociálne slabších, tak nebudú súdne určovať otcov, dostanú náhradné výživné a vy nebudete mať regresom od koho vymáhať. Teda môj legislatívny návrh je opätovne ponechať výživné 2 000 korún a nezvyšovať ho, teda nie výživné, ale návrh na určenie otcovstva v sume 2 000 korún. Ďalej mám skutočne vážnu pochybnosť, či je vôbec možné a rozumné v položke 7a požadovať 5 000 korún na žaloby na náhradu škody spôsobenej nezákonným rozhodnutím orgánu verejnej moci alebo jeho nesprávnym úradným postupom. Ja som tu nedala pozmeňujúci návrh, pretože som ho písala v poslednej chvíli a pán poslanec Drgonec sa touto otázkou zaoberal vo svojom vystúpení, predpokladala som, že dá pozmeňujúci návrh aj k tejto otázke. Nestalo sa tak, tak nie je tu pozmeňujúci návrh. Ale úplne považujem za neodôvodnené požadovať 5 000 korún od toho, kto sa obráti na súd so žalobou, že kompetentný orgán je nečinný. Nesprávny úradný postup je totiž v reči právnikov nečinnosť orgánov verejnej správy. A konať, rozhodnúť je povinnosť štátneho orgánu alebo, ak chcete, orgánu verejnej moci. A ja ako občan mám ešte platiť 5 000 korún za to, že nekoná a že som povinná ísť na súd, aby súd rozhodol a dal mu povinnosť plniť to, čo mu zo zákona prislúcha? Ja ako občan mám za to platiť až 5 000 korún? Vážení, toto azda nemyslíte vážne! Ešte by ste mali zaplatiť občanovi, že upozorní na to, že máte v štruktúre orgány, ktoré si neplnia svoju povinnosť a že nekonajú to, čo im vyplýva z kompetencie, a nie žiadať od občana 5 000 korún za to, aby dostal takéto rozhodnutie. A posledná pripomienka. Stáva sa pre mňa veľkým otáznikom, ako je vôbec zabezpečená rovnosť postavenia občanov pri individuálnej rozhodovacej činnosti v oblasti verejnej správy. Pokiaľ rozhoduje samospráva v prenesenom výkone štátnej správy, odvolanie, na ktoré má občan opätovne z ústavy nárok, pokiaľ je prenesený výkon štátnej správy, vybavuje orgán štátnej správy a pri podaní odvolania neplatí žiadny poplatok. Rozhodovanie, ktoré ste preniesli do originálnej pôsobnosti samosprávy, má taktiež odvolanie proti rozhodnutiu vydanému v individuálnej veci občana, ale odvolacím orgánom je súd. A pokiaľ tento občan podáva odvolanie, musí platiť 2 000 korún. Ja sa pýtam: Prečo je iná právna situácia občana pri rozhodovaní o jeho veci tým istým orgánom z hľadiska poplatkov, keď ide o rozhodovanie preneseného výkonu štátnej správy alebo originálnej pôsobnosti? Znamená pre budúcnosť, keď budeme presúvať do originálnej pôsobnosti orgánov verejnej správy väčší balík kompetencií, že budeme ako občania vo viacerých veciach, keď sa odvoláme, platiť 2 000 korún? Podľa predloženého návrhu to tak vyzerá. Ale mne sa to nepáči. Prechod rozhodovania do originálnej pôsobnosti predsa nemôže byť dôvodom na spoplatnenie u občana, keď predtým, pokiaľ to bolo v prenesenom výkone štátnej správy alebo vo výkone štátnej správy, neplatil nič. Vážení páni poslanci, vážené panie poslankyne, tvorba legislatívy je veľmi zložitá otázka. Legislatívu treba tvoriť pri znalosti systémových súvislostí a najmä aj v oblasti verejnej správy tam, kde sa prelína súdne rozhodovanie s rozhodovaním vo verejnej správe. Preto ja som, žiaľ, v tomto parlamente už toľkokrát vystúpila s tým, že navrhované ustanovenia treba domyslieť do praxe. Tento návrh nebol domyslený do praxe, a aj keď, tak s absolútnou necitnosťou na finančné podmienky právnických a fyzických osôb, t. j. predovšetkým na občanov. Ďakujem za pozornosť.