J. Jasovský, predseda Najvyššieho kontrolného úradu SR: (2005-12-07):
Budem sa snažiť byť stručný, pretože stanovisko sme predložili do Národnej rady v zákonnej lehote a dostatočnom časovom predstihu. V tomto materiáli sa Najvyšší kontrolný úrad opiera o vlastné poznatky z kontrolnej činnosti, a to najmä opiera sa o materiály a informácie vlády Slovenskej republiky, ministerstiev, ostatných ústredných orgánov, správcov jednotlivých rozpočtových kapitol, Štátnej pokladnice, Datacentra, Národnej banky Slovenska a ďalších subjektov. Chcem poznamenať, že toto stanovisko bolo po prerokovaní vo výboroch Národnej rady Slovenskej republiky konzultované aj s mnohými nezávislými odborníkmi z oblasti ekonomiky v rámci Slovenska. Stanovisko neobsahuje skutočnosti, ktoré vznikli po vypracovaní a predložení do Národnej rady Slovenskej republiky, to znamená ešte pred prerokovaním vo výbore, napríklad v prvom rade ide o vstup Slovenska do európskeho mechanizmu výmenných kurzov, ERM II, ktorý sa všeobecne očakával v polovici roka 2006. Ďalšími skutočnosťami sú tiež vývoj hospodárenia Sociálnej poisťovne spojený hlavne s nízkym výberom poistného a vývoj zadlženosti v zdravotníctve, keď od 1. 1. 2006 prestáva platiť ochrana zdravotníckych zariadení pred exekúciami. Významným faktorom je tiež, že k dnešnému dňu nie sú ukončené rokovania o novej finančnej perspektíve Európskej únie na roky 2007 až 2013. Zo stanoviska Najvyššieho kontrolného úradu k makroekonomickej prognóze ministerstva financií vyplýva, že najvyšším rizikom stability makroekonomického prostredia v roku 2006 sa javí vývoj svetovej ekonomiky a cenovej stability na Slovensku. Ekonomická aktivita eurozóny v tomto roku bude do značnej miery determinovaná vývojom svetových cien energetických komodít, ktoré môžu mať prostredníctvom pôsobenia importných cien prorastový vplyv aj na domácu cenovú hladinu. Z hľadiska jej udržateľnosti sa však rizikovejšími faktormi javia sekundárne efekty zo zvýšenia regulovaných cien zemného plynu a s ním očakávané a spojené zmeny cien tepla, čo sa prejaví hlavne v cenách služieb. Udržanie cenovej stability na Slovensku v roku 2006 bude tak do značnej miery závisieť od realizácie vhodnej menovej politiky Národnej banky Slovenska a ďalšieho napredovania fiškálnej konsolidácie a štrukturálnych reforiem. Najvyšší kontrolný úrad konštatuje, že napriek uvedeným rizikám a za predpokladu eliminovania vplyvu druhotných efektov zo zvýšenia regulovaných cien zemného plynu je makroekonomický rámec na zostavenie návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2006 až 2008 v podstate reálny a vytvára podmienky na konvergenciu slovenskej ekonomiky v rámci Európskej únie a plnenie Maastrichtských kritérií na prijatie eura. Napriek očakávanému vývoju v makroekonomických ukazovateľoch sa verejný dlh v roku 2006 bude v nominálnom vyjadrení vplyvom deficitného hospodárenia štátneho rozpočtu aj naďalej zvyšovať. K akumulácii dlhu dochádzalo prakticky od roku 1993, pričom následne v rokoch 2001 a 2002 sa vzhľadom na použitie výnosov z privatizácie tento redukoval. Verejný dlh na jedného obyvateľa v roku 2004 pre informáciu predstavoval sumu 104 759 Sk. Na celkovej výške verejného dlhu Slovenskej republiky má dominantný vplyv štátny dlh a zo zložiek verejnej správy najmä dlh obcí. Vplyv ostatných segmentov verejnej správy je minimálny. Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky hodnotí vo svojom stanovisku aj vytvorenie efektívneho koncepčného rámca dlhovej politiky formulovaného v stratégii riadenia dlhu a likvidity, dosiahnuté výsledky v plnení parametrov, zavedenie monitorovania a riadenia rizík obsiahnutých v štátnom dlhu a zmeny procesu riadenia a obsluhy štátneho dlhu. Niekoľko slov k rozpočtovaniu príjmov štátneho rozpočtu. Na plnení daňových príjmov oproti schválenému rozpočtu na rok 2005, ako aj oproti skutočnosti v roku 2004 sa najvýraznejšie podieľa vývoj plnenia dane z príjmov právnických osôb, ktorej výnos Najvyšší kontrolný úrad predpokladá k 31. 12. 2005 prekročiť o viac ako 9,7 miliardy Sk, pri spotrebných daniach sa predpokladá prekročenie o viac ako 5,3 miliardy Sk. Najvyšší kontrolný úrad z doterajšieho plnenia daní vybraných zrážkou predpokladá, že v tejto položke bude výpadok oproti rozpočtu v roku 2005 vyšší ako 2 miliardy Sk a očakávame tiež výpadok aj pri dani z medzinárodného obchodu a transakciách, a to viac ako o sumu 0,2 miliardy Sk. Najvyšší kontrolný úrad na základe doterajšieho vývoja plnenia daňových príjmov a ich očakávaného plnenia k 31. 12. 2005, ako aj na základe celkového očakávaného rastu ekonomiky a rastu nominálnych miezd očakáva mierne vyšší rast daňových príjmov, ako sa rozpočtujú na rok 2006. Vidíme ale riziko možného nenaplnenia alebo nižšieho plnenia príjmov štátneho rozpočtu v oblasti príjmov z dividend uvažovaných v nedaňových príjmoch a tuzemských transferoch, ktoré sú viazané na hospodárske výsledky akciových spoločností s majetkovou účasťou štátu, a to z hľadiska dosiahnutia očakávaných ziskov a následných rozhodnutí akcionárov o ich rozdelení. Vzhľadom na množstvo neschválených projektov, ktoré by mali byť financované z prostriedkov Európskej únie, určitú napätosť možno očakávať aj v plnení príjmov z rozpočtu Európskej únie. Niekoľko slov k rozpočtovaniu výdavkov štátneho rozpočtu. Na rok 2006 sa celkové výdavky rozpočtujú v sume 330,1 miliardy Sk. V porovnaní s rokom 2005, keď boli výdavky štátneho rozpočtu rozpočtované vo výške 318 miliárd Sk, táto suma predstavuje nárast o 3,6 percenta. Aj medziročná zmena celkových rozpočtovaných výdavkov štátneho rozpočtu bez výdavkov štátneho dlhu predstavuje zvýšenie o 6,1 percenta. Niekoľko slov k systemizácii zamestnancov v roku 2005 v porovnaní s rokom 2006. Z toho vyplýva, že celkovo sa limit štátnozamestnaneckých miest oproti roku 2005 bude znižovať o 32 miest. Veľmi stručne k rozpočtovým vzťahom Slovenskej republiky a Európskej únie. V zásade platí, že odvody a príspevky Slovenskej republiky do všeobecného rozpočtu Európskej únie predstavujú medzinárodný záväzok Slovenskej republiky a je povinnosťou ich naplniť bez ohľadu na objem získaných príjmov z Európskej únie. Najvyšší kontrolný úrad v rámci svojej kontrolnej činnosti v pozícii certifikačného orgánu pre program Sapard a záručnú sekciu  EAGGF a orgánu vydávajúceho vyhlásenia o ukončení pomoci zo štrukturálnych fondov a kohézneho fondu identifikoval viaceré rizikové faktory. Medzi najhlavnejšie patria: zložitosť predpisov upravujúcich oblasť implementácie fondov Európskej únie, nedostatok kvalifikovaného personálu, fluktuácia zamestnancov, oneskorené zavádzanie, nedostatočné fungovanie a možnosť využívania informačného systému, čo má vplyv na spomaľovanie procesu implementácie a financovania projektov štrukturálnych fondov, rôzne problematické oblasti, napríklad uplatňovanie záložného práva, významné oneskorovanie podpisovania zmlúv s konečnými prijímateľmi pomoci a tak ďalej. Už iba niekoľko záverečných slov k návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2006. Chcem upozorniť na prílohu č. 4, kde sa navrhujú výdavky štátneho rozpočtu na realizáciu programov na rok 2006. Konštatujeme, že v tejto prílohe sa v porovnaní s predchádzajúcim rokom nepodarilo výraznejšie zvýšiť úroveň formulovania zámerov, cieľov a merateľných ukazovateľov programov jednotlivých kapitol, čo je aj poznatok ministerstva financií. Nebudem k tomuto hovoriť ďalej. Pripomíname len, že takto formulované zámery, ciele a merateľné ukazovatele nevytvárajú predpoklady na dôsledné hodnotenie a kontrolu hospodárnosti, efektívnosti a najmä účinnosti realizácie programov. Takže absolútny záver, vážený pán predseda Národnej rady, dámy poslankyne, páni poslanci, vážení členovia vlády, Najvyšší kontrolný úrad konštatuje, že makroekonomické predpoklady na tvorbu štátneho rozpočtu na rok 2006 vytvárajú predpoklady na plnenie Maastrichtských kritérií na zavedenie eura. Na základe doterajšieho vývoja plnenia daňových príjmov a na základe celkovo očakávaného rastu ekonomiky a rastu nominálnych miezd je možné očakávať mierne vyšší rast daňových príjmov, ako sa rozpočtujú pre rok 2006. Vzhľadom na lepšie plnenie príjmov štátneho rozpočtu odporúčame zvážiť možnosť ich použitia na splácanie istín štátneho dlhu, a nie na zvyšovanie výdavkov verejnej správy. Poznamenávame, že rizikovou kapitolou v rozpočtovaní výdavkov je pokrytie potrieb a cieľov niektorých rozpočtových kapitol. Rozpočtovanie výdavkov prostredníctvom programov je naďalej formálne, príloha č. 4, o ktorej som hovoril, a správne zostavenie rozpočtu v hospodárskych rozpočtových vzťahoch Slovenskej republiky a Európskej únie v súlade s platnými predpismi a pravidlami, ale najmä jeho plnenie bude mať strategický význam pri posudzovaní finančného efektu členstva Slovenskej republiky v Európskej únii a v globálnom meradle aj  dosah na životnú úroveň obyvateľov Slovenskej republiky. Ďakujem za pozornosť.