Dostál, Ondrej, poslanec NR SR (2023-11-21):
Vážená pani ministerka, vážené kolegyne, vážení kolegovia, budem sa vyjadrovať k tomu, o čom rokujeme, teda k návrhu na skrátené legislatívne konanie. Predmetom návrhu zákona, myslím, že nemusím citovať, kedy sú a kedy nie sú dôvody na skrátené legislatívne konanie, len sa vrátim aj k tej predchádzajúcej debate, keď som povedal, že niekedy je úplne jasné, že tie dôvody sú. Niekedy je úplne jasné, že tie dôvody nie sú. A niekedy je to tak, že viete si nájsť argumenty za to, že sú a viete si nájsť argumenty aj, aj úplne opačné. Ten predchádzajúci návrh zákona, novela zákona o 13. dôchodku, jednoznačne podľa môjho názoru patrí do tej tretej kategórie. Tam žiadne dôvody na skrátené legislatívne konanie nie sú. Tento patrí podľa toho, ako to vnímam aj na základe rozpravy, ktorá tu prebieha, skôr do tej druhej kategórie. Je to ten poloplný alebo poloprázdny pohár, na ktorý sa môžeme pozrieť podľa toho, či chceme ho vidieť poloplný alebo poloprázdny. Nejaké argumenty pre skrátené legislatívne konanie tam nepochybne existujú, ale musím povedať, že v tom písomnom návrhu, ktorý schválila vláda a ktorý predložila do parlamentu, sa to ani mne nezdá dostatočne jasné a dostatočne presvedčivo zargumentované. A nieže by som tie dôvody nevidel žiadne, ako hovorím, nejaké tam vidím, ale vidím ich skôr na základe toho, čo som si vypočul v rozprave alebo toho, čo som absolvoval diskusie s kolegami v poslaneckom klube SaS, ktorí sa téme zdravotníctva venujú, teda s pani poslankyňou Bittó Cigánikovou a s pánom poslancom Szalayom. Pán poslanec Grendel tu hovoril, že ak je návrh nevykonateľný, neznamená to, že je to dôvod na skrátené legislatívne konanie. Samé o sebe to platí, ale neplatí to v situácii, ak ten nevykonateľný zákon sa týka napríklad poskytovania zdravotnej starostlivosti a jeho nevykonateľnosť môže spôsobiť, že by došlo k ohrozeniu poskytovania zdravotnej starostlivosti, ktorá je vlastne praktickým výkonom ústavného práva na ochranu zdravia, alebo ak by z nevykonateľnosti zákona hrozili značné hospodárske škody štátu alebo teda v širšom slova zmysle verejnému sektoru, napríklad poisťovniam. Ak napríklad nebude, nebudú schopné poisťovne garantovať poskytnutie zdravotných výkonov v stanovených termínoch podľa, podľa čakačiek a budú tie výkony poskytované v zahraničí, bude to mať napríklad za následok to, že zdroje, ktoré by mohli plynúť do nášho zdravotníctva, budú plynúť do zdravotníctva v iných krajinách a zároveň, že sa zmenší ten balík, ktorý existuje na poskytovanie celkovej zdravotnej starostlivosti, čiže niekto iný nedostane poskytnutú zdravotnú starostlivosť, alebo ju dostane poskytnutú neskôr, alebo ju dostane poskytnutú v nižšej kvalite. A teda to môže aj ohroziť jeho právo na, na poskytovanie zdravotnej starostlivosti a ochranu zdravia, ktoré mu garantuje ústava. Len toto by som asi tu nemal hovoriť ja ako opozičný poslanec, toto by tu mal hovoriť niekto z koaličných poslancov alebo pani ministerka, alebo úplne optimálne, optimálne malo by to byť napísané v tom návrhu na skrátené legislatívne konanie, ktorý schválila vláda a o ktorom tu dnes, tu dnes diskutujeme. Nechcem naťahovať rozpravu a teda skôr by som sa chcel spýtať pani ministerky teda, v ktorom z tých dvoch bodov, ktoré sú obsiahnuté, vidí dôvod na skrátené legislatívne konanie. Lebo podľa, podľa toho, čo je napísané v tom písomnom odôvodnení, to skôr vyzerá tak, akoby, akoby tie dôvody pre skrátené legislatívne konanie boli iba v tej časti, ktorá sa týka možnosti ministerstva vydať rozhodnutia ohľadom kategorizácie, ktoré neboli, mali byť a neboli vydané do konca roka 2022, že sa to, že sa to predĺži alebo stanoví sa nová lehota do konca roka 2023. A ten zoznam čakajúcich poistencov, ten je tam v tom návrhu iba tak ako mimochodom spomenutý, teraz nemyslím v návrhu zákona, ale v návrhu na skrátené legislatívne konanie. Čiže či ten dôvod je aj tam, lebo mi z rozpravy vychádza, že áno, aj tam by mohol byť ten dôvod práve preto, že je to nevykonateľné, alebo že tam môžu nastať problémy, že tam môžu vzniknúť, vzniknúť hospodárske škody. Ale v písomnom návrhu, v písomnom materiáli nevidím odpoveď na túto otázku, čiže to je jedna otázka či, či dôvody na skrátené legislatívne konanie sú vo vzťahu k obom častiam toho návrhu, alebo, alebo iba k jednému. A moja druhá otázka je, povedal som to už aj vo faktickej na vystúpenie pani poslankyne Bittó Cigánikovej, či by, ak parlament schváli skrátené legislatívne konanie, sme mohli postupovať tým spôsobom, že by neprebehli všetky tri čítania zajtra v priebehu jedného dňa alebo v priebehu dvoch dní, podľa toho, aká dlhá bude rozprava, ale že by sa zajtra uskutočnilo rokovanie a hlasovanie v prvom čítaní a v druhom a v treťom čítaní by sme o návrhu rokovali až na tej decembrovej schôdzi, ktorá, opakujem, nie je až o 30 dní. Čiže áno, bolo, bola by skrátená tá lehota, ale vytvoril by sa priestor aj na vecnú diskusiu nielen na to, aby sme si tu nadávali, že kto, kto je za Pentu a kto za koho kope a kto je aký, ale aby sme vecne hovorili o tom návrhu. Tak ak sú nejaké dôvody, pre ktoré, pre ktoré tento postup nie je možný, alebo pre ktoré pani ministerka sa domnieva, že je potrebné, aby zajtra alebo teda tento týždeň bol odhlasovaný celý zákon, prebehli všetky tri čítania, tak by som bol rád, keby tie dôvody zazneli aj aspoň tu v rozprave, keď už nie sú uvedené v tom písomnom materiáli. Ďakujem.