Baránik, Alojz, poslanec NR SR (2017-09-11):
Ďakujem pekne. Pán predsedajúci, kolegyňa, kolegovia, chcel som na túto tému uviesť pár slov, ktoré sa týkajú toho, ako vyšetrovacie výbory parlamentov rôznych pracujú v iných krajinách a akú vlastne majú funkciu. Z nášho pohľadu sa nám zdá ako samozrejmé, že v rôznych demokraciách polícia funguje relatívne samostatne a nie je striktne naviazaná na exekutívnu, na výkonnú vládnu moc, a preto musíme sa zamýšľať nad tým, že čím to je. A jedna z možností toho, že prečo toto takto funguje, je aj tá, že ak by polícia samostatne nefungovala, ak by nefungovala organizácia, ktorá u nás sa volá prokuratúra, ale inde sa volá štátne zastupiteľstvo, poprípade inak, tak potom je tu jeden vyššie stojací orgán, ktorý má v podstate neobmedzenú právomoc odvolať kohokoľvek, o kom si myslí, že, a kohokoľvek z výkonnej štátnej moci, o kom si myslí, že nevykonáva svoju funkciu riadne. Tak typicky americký kongres a konkrétne senát má obrovské právomoci, pokiaľ ide o možnosť predvolať si do, na vyšetrovací výbor kohokoľvek, o kom si myslí, že je dôležité ho vyšetrovať preto, aby sa zistilo, že či si riadne vykonával svoju funkciu. A toto je prvým krokom k tomu, aby taký funkcionár mohol byť predmetom takzvaného impeachmentu alebo teda procesu odvolania z funkcie. Pritom tak v Amerike, tak ako aj v iných krajinách rozhodnutie rady školy majú vyšetrovacie parlamentné výbory také právomoci, ktoré zodpovedajú vyšetrovacím orgánom. To znamená, že nielen že majú právo predvolať svedkov, ktorí majú povinnosť zo zákona vypovedať, ale aj títo svedkovia na druhej strane majú procesné práva také, ako zodpovedajú Trestnému poriadku. To znamená, že napríklad majú právo nevypovedať, ak by taká výpoveď mohla viesť k sebaobvineniu alebo obvineniu iných osôb, ktoré sú im blízke. Čiže ten proces je veľmi podobný tomu, ako prebieha, alebo v prípade Slovenskej republiky ako by mal prebiehať vyšetrovací proces v trestnom konaní. Ale aby som sa vrátil k tomu, čo považujem na fungovaní parlamentných vyšetrovacích výborov za kľúčové, je nie to, že tieto výbory akosi suplujú funkciu orgánov činných v trestnom konaní, ale to, že takou možnosťou hrozia. Čiže ide o to, že orgány činné v trestnom konaní, alebo v ich reči, obchodného práva ich vrcholový manažment, teda povedzme u nás policajný prezident alebo minister vnútra, keby si boli vedomí toho, že ak oni nebudú riadne viesť vyšetrovanie, nezabezpečia to, aby vyšetrovanie sa riadne viedlo, lepšie povedané, tak potom je tu nad nimi nejaká sila, ktorá to urobí za nich aspoň v tom rozsahu, ktorý zabezpečí to, že oni budú zbavení funkcie a že na ich miesto príde niekto, kto tú úlohu zákonnú splní miesto nich. A nemusíme ísť až tak ďaleko, ako je Amerika, môžme sa pozrieť na to, že čo, pokiaľ ide o fungovanie polície, čo dosiahla takzvaná Kubiceho správa v Čechách, v Českej republike, kde táto vďaka tomu, že mohla byť predložená vyšetrovacej komisii parlamentu, tak navrhla tak obrovskú celospoločenskú intenzitu, že viedla v podstate k zmene vládnej garnitúry, viedla k zmene na ministerstve vnútra a zmenám v polícii. Čiže, čiže vyšetrovacie parlamentné výbory sú nezastupiteľné a jeden z dôvodov, prečo u nás polícia, prokuratúra a do istej miery aj súdy nefungujú, je práve to, že takéto vyšetrovacie parlamentné výbory nemáme. Preto sa aj ja prihováram za to, aby sme takúto úpravu, tak či onak, možnože ak nie v tejto úplne podobe, tak v nejakej, ktorú tí, ktorí sú ochotní tú myšlienku podporiť, nejak navrhnú, aby sme túto úpravu uzákonili. Ďakujem pekne.