Žitňanská, Lucia, ministerka spravodlivosti SR (2010-09-09):
Ďakujem pekne za slovo, pán predsedajúci. Vážené dámy, vážení páni, dovoľte, aby som v druhom čítaní predložila vládny návrh zákona novely ústavy, ktorej účelom je zúžiť imunitu poslancov Národnej rady len na hlasovania v Národnej rade Slovenskej republiky alebo vo výboroch Národnej rady a za výroky prednesené pri výkone funkcie poslanca v Národnej rade a v jej orgánoch. Súčasne sa návrhom odbúrava potreba súhlasu Národnej rady na trestné stíhanie poslancov Národnej rady. Obdobným spôsobom sa navrhuje zúžiť aj imunita sudcov, ktorá má v prvom rade zabezpečiť nezávislosť pri výkone súdnictva. Naďalej pritom zostáva zachované zakotvenie potreby súhlasu Národnej rady, resp. Ústavného súdu na vzatie poslanca, resp. sudcu do väzby. Imunita má garantovať slobodný výkon poslaneckého mandátu. Imunita sudcov má zabezpečiť nezávislosť pri výkone rozhodovacej činnosti. Domnievame sa však, že imunita nemôže chrániť poslancov a sudcov pred trestným stíhaním vo veciach, ktoré s ich poslaneckou a sudcovskou činnosťou nesúvisia. Na tomto princípe navrhovaný ústavný zákon zrovnoprávňuje poslancov a sudcov s ostatnými občanmi štátu a ponecháva imunitu len za hlasovanie v parlamente, za výroky prednesené v Národnej rade a u sudcov za ich rozhodovaciu činnosť. Ako som uviedla aj v prvom čítaní, tento návrh ústavného zákona v predloženom znení nie je novým návrhom. V tomto identickom znení bol prerokovávaný Národnou radou už trikrát. Takisto treba povedať, že problematika imunity, ale aj sudcov je témou, o ktorej verejná politická diskusia prebieha už pomaly dvadsať rokov, dá sa povedať. Je to téma, ktorá bola predmetom mnohých odborných aj vedeckých diskusií na rôznych fórach. A legitimita tohto návrhu sa opiera predovšetkým o postoj ľudí, o verejnú mienku, kde vysoká miera nedôvery občanov v politikov a kritika práve inštitútu imunity v tom rozsahu, ako je dnes v našom právnom poriadku zakotvená, práve prispieva k tejto nedôvere občanov voči politikom. Ja by som sa v tejto chvíli chcela dotknúť trošičku aj témy, ktorá bola diskutovaná, po tých celých rokoch, čo sme o tomto návrhu alebo identickom návrhu novely ústavy diskutovali aj tu na pléne tejto Národnej rady, chcela dotknúť diskutovanej otázky zúženia imunity sudcov, pretože myslím, že v tom rozsahu, v akom sa o tejto téme hovorilo tentokrát, sa o nej v minulosti nikdy, ale naozaj nikdy nehovorilo. Ja chcem prezentovať svoje hlboké presvedčenie, že je dôležité, aby ústavnoprávne postavenie ústavných činiteľov bolo rovnocenné. A som presvedčená, že nie je žiadny zásadný dôvod na to, aby boli zásadné odlišnosti, pokiaľ ide o ústavnoprávne postavenie ústavných činiteľov aj vo vzťahu k imunite. Zaznievali v tejto debate slová o ohrození nezávislosti justície. A ja si preto dovolím zacitovať z najnovšej správy, z tohtoročnej správy z marca 2010, zo správy Benátskej komisie pre demokraciu prostredníctvom práva, konkrétne zacitovať z časti, ktorá práve pojednáva o externých vplyvoch na súdnu moc. V tejto časti pod názvom „Oslobodenie od nadmerného externého vplyvu“ sa práve hovorí o tom, aké majú byť garancie nezávislosti súdnictva pred externým vplyvom. A práve tu sa hovorí, že v tomto kontexte je potrebné riešiť aj otázku trestnej a občianskej zodpovednosti a imunity sudcov. A teraz budem citovať trošku z tohto dokumentu, pretože to považujem za dôležité, pretože v debate, ktorá sa viedla na pôde Národnej rady, ale aj mimo nej na túto tému, zaznievali argumenty, ktoré podľa mojej mienky boli skreslené. V správe Benátskej komisie, citujúc stanovisko Poradnej skupiny európskych sudcov, sa píše: „Pokiaľ ide o trestnú zodpovednosť, Poradná skupina európskych sudcov sa domnieva, že sudcovia by mali byť podľa všeobecného práva trestne zodpovední za priestupky spáchané mimo ich sudcovského úradu,“ a ďalej, „trestná zodpovednosť by nemala byť sudcom uložená pre neúmyselné zlyhanie pri výkone ich funkcií,“ citujem, „pre neúmyselné zlyhanie pri výkone ich funkcií.“ Keď si pozrieme ústavnoprávnu dikciu, tak ako vyplýva z navrhovanej právnej úpravy novely ústavy, navrhovaná právna úprava v predloženom návrhu ide oveľa, oveľa ďalej, pretože chráni sudcov pri ich rozhodovacej činnosti všeobecne širšie, než dokonca odporúča Poradná skupina európskych sudcov. Benátska komisia ďalej argumentovala práve v prospech obmedzenia imunity sudcov len na funkčnú imunitu sudcov aj kritikov bulharskej ústavy v tomto smere, kde hovorí: „Sudcovia by nemali požívať všeobecnú imunitu, ako je to stanovené napr. v bulharskej ústave, podľa všeobecných noriem, samozrejme, potrebujú ochranu pred občianskymi žalobami na konanie v dobrej viere pri výkone ich funkcie. Nemali by však mať všeobecnú imunitu, ktorá ich chráni pred trestným stíhaním za nimi spáchané trestné činy, za ktoré by sa mali zodpovedať pred súdmi.“ Dámy a páni, dovolila som si čítať z dokumentu, kde naozaj nemožno predpokladať v tomto smere akýkoľvek záujem na potieraní nezávislosti súdnej moci. A navyše som citovala pasáže, ktoré sú stanoviskom Poradnej skupiny európskych sudcov čiže nie vládnych inštitúcií ani parlamentných inštitúcií. Myslím, že je dôležité toto povedať v diskusii, aká sa viedla k tomuto návrhu zákona. Preto ja som presvedčená, že je vecne správne zúženie imunity poslancov aj zúženie imunity sudcov v rozsahu, ako je to navrhnuté, a že je vecne správne, keď sú ústavnoprávne garancie nastavené pre všetkých ústavných činiteľov rovnako. To je vecná rovina, to je odborná rovina. Ja si uvedomujem, že dnes o tomto návrhu rozhoduje parlament, zákonodarný zbor, ktorý je zároveň politickým orgánom, a rozhodnutie, ktoré dnes bude prijaté, je rozhodnutím politickým. A v záujme dobrého politického rozhodnutia ja rozumiem aj argumentom, aby v záujme priechodnosti zúženia poslaneckej imunity bola vyňatá sudcovská imunita za predpokladu, že táto téma nezostane zatvorená pre tento parlament a tento parlament bude otvorený diskusii na túto tému aj v budúcnosti. Cítila som za potrebné to povedať, pretože som sa viackrát verejne vyjadrovala, že za týmto návrhom stojím. Ale, opakujem, dnes je návrh na zúženie poslaneckej aj sudcovskej imunity politickým rozhodnutím tohto parlamentu, ktorý dá signál verejnosti, v akej miere má záujem postaviť svoje postavenie v otázkach, ktoré nesúvisia so slobodným výkonom poslaneckého mandátu a slobodným výkonom rozhodovacej činnosti sudcu, na roveň každého jedného občana. Ďakujem pekne.