Naď, Jaroslav, minister obrany SR (2021-03-18):
Ďakujem veľmi pekne, pán predsedajúci. Vážený pán poslanec, vážené poslankyne, vážení poslanci, členovia vlády, v odpovedi na otázku pána poslanca Suju uvádzam nasledovné. Všetkým je úplne zrejmé a jasné, že nedotknuteľnosť vzdušného priestoru Slovenskej republiky je naozaj jedným z kľúčových aspektov nielen kolektívnej bezpečnosti v rámci Aliancie, v rámci Európskej únie, ale, samozrejme, je otázkou národnej suverenity. Samozrejme, že v rámci ochrany vzdušného priestoru je zabezpečenie integrovanej protivzdušnej a protiraketovej obrany mimoriadne dôležité a je to náš záväzok v rámci Aliancie, ale je to záväzok aj voči zdravému rozumu. Slovenská republiky a jej ozbrojené sily sa, tak ako to stále hovoríme, podieľajú na ochrane vzdušného priestoru celej Aliancie v rámci integrovaného systému protiraketovej a protivzdušnej obrany NATO, ktorý sa volá NATINAMDS. Tento systém je tvorený prepojením národných systémov a naťackých systémov vrátane prieskumných rádiolokátorov a vrátane zbraňových systémov. Naše prieskumné rádiolokátory, ktoré v súčasnosti máme, zariadenia P-37 sú už okrem jedného, vlastne už všetci v tomto momente, lebo 31. januára končila posledná životnosť 24 strojov, ktoré sme mali zavedených na Slovensku, a dnes máme všetky stroje P-37 už po svojom životnom cykle. Tento problém si uvedomovalo viacero vlád a len čo si ja pamätám, tak od roku 2010 prebiehala diskusia o tom, že je potrebné kúpiť nové rádiolokátory s tým, že v roku 2016 sa končila väčšine z nich životnosť. Ako viete, dnes je rok 2021 a žiadnej z vlád sa tých 24 kusov rádiolokátorov nepodarilo z rôznych dôvodov vymeniť. Aká je dnes vlastne situácia? No, dnes je vlastne situácia taká, že hocikedy sa nám stáva, že jednotlivé rádiolokátory sa vypnú a ostáva čierna obrazovka. Stalo sa nám to napríklad v Košiciach. Druhé najväčšie mesto na Slovensku, kde rádiolokátor vypol a pokrytie územia nad druhým najväčším mestom na Slovensku, nad veľkým strategickým podnikom U. S. Steel a tak ďalej sme nemali, resp. sme mali veľmi zlý, bol pokrytý z iných rádiolokátorov na väčšiu vzdialenosť, iných a starších rádiolokátorov. Pán minister Glváč v rokoch 2012 až 2016 sa snažil vyriešiť tento problém, urobil dve opatrenia. V prvom rade sa dohodol na medzinárodnom projekte rádiolokátorov a ten zlyhal. Následne vyhlásil tender, ktorý mal svojho víťaza, ale už ho nedokázal vyhodnotiť, lebo skončila vláda. V roku 2016 prišla ďalšia vláda a po dvoch rokoch vyhodnocovania toho tendra pán minister Gajdoš ten tender zrušil ako nevyhodnotiteľný. Následne vyhlásil ďalší tender, v ktorom víťazila, zvíťazila spoločnosť ELTA z Izraela. Očakávaná suma za tie radary bola 155 mil. eur. Keďže som mal z objektívnych dôvodov potrebu vrátiť sa k prehodnoteniu tohto tendra aj kvôli tomu, že viaceré štáty, ktoré boli súčasťou toho tendra, sa oficiálne sťažovali aj u pani prezidentky, aj u pána ministra zahraničných vecí Lajčáka, aj u ministra obrany Gajdoša a následne aj po výmene vlády dokonca aj u predsedu vlády bývalého Pellegriniho, tak som jednoducho sa rozhodol ten tender zrušiť a vyhlásiť ho nanovo s takým záverom, že namiesto 155 mil. za tie radary sme sa dohodli na sume 148 mil., to znamená 7 mil. ušetrených. Ďalšie 4 mil. v tej sume nám dajú navyše techniku, čiže ako keby sme ušetrili ďalšie 4 mil. A navyše 38 mil. z tej sumy skončí v slovenskom obrannom priemysle a dá to prácu slovenským občanom a z tých 38 mil. 22 mil. skončí v štátnom podniku Letecké opravovne Trenčín, ktoré boli pred krachom, v takom stave sme získali tú fabriku. Čiže reálne zaplatíme za tie radary menej ako 100 mil. mimo tohto územia, a to je teda veľká pomoc aj pre slovenských občanov, aj pre ochranu územia Slovenskej republiky, aj pre ochranu partnerov a spojencov v rámci Aliancie a, samozrejme, pre spôsobilosť ozbrojených síl Slovenskej republiky. Tieto radary, keď budú definitívne podpísané, verím tomu štvrtok budúci týždeň, tak zabezpečia ochranu vzdušného priestoru Slovenskej republiky na najbližších 20 rokov. Ďakujem veľmi pekne.