P. Csáky, podpredseda vlády SR: (2002-04-03):
Teraz mi dovoľte, aby som predložil Národnú stratégiu trvalo udržateľného rozvoja na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky. Vážený pán predsedajúci, vážené dámy, vážení páni, Národná stratégia trvalo udržateľného rozvoja sa vypracovala v rokoch 1999 - 2001 s podporou rozvojového programu OSN v rámci projektu Podpora trvalo udržateľného rozvoja v Slovenskej republike odborníkmi rôznych odvetví a profesií, sústredených pri regionálnom, environmentálnom centre Slovensko. Príprava Národnej stratégie trvalo udržateľného rozvoja sa uskutočnila v rámci určených spôsobov a zásad tvorby a vzájomnej koordinácie činnosti zložiek projektu pod vedením 29-člennej riadiacej komisie pre Národnú stratégiu trvalo udržateľného rozvoja. Výsledkom jej práce bolo zainteresovanie zástupcov všetkých hlavných skupín spoločnosti podľa agendy 21 do vypracovania celospoločensky prijateľnej a prospešnej národnej stratégie, čím došlo k realizácii aj uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 655 z roku 1997 o uplatňovaní agendy 21 v Slovenskej republike. V zmysle citovaného uznesenia vlády Slovenskej republiky sa zástupcovia všetkých zainteresovaných rezortov podieľali na tvorbe Národnej stratégie ako riešitelia alebo konzultanti. Do prípravy dokumentu sa zapojili početné odborné organizácie rezortov a vedecké inštitúcie, napríklad Výskumný ústav vodného hospodárstva, Slovenská agentúra životného prostredia, Lesnícky výskumný ústav, Slovenský hydrometeorologický ústav, Štátny geologický ústav Dionýza Štúra, Slovenská akadémia vied, Univerzita Komenského, Technická univerzita a Slovenská poľnohospodárska univerzita ako aj odbory, podnikateľské a priemyselné subjekty, združenia samospráv, mimovládne organizácie a záujmové združenia. Analytickú časť vypracovali skupiny odborníkov v rozsahu 1.810 strán. Jej jednotlivé kapitoly zoponovali nezávislí oponenti. K ďalšiemu posúdeniu odbornou verejnosťou, objektivizácii a načrtnutiu orientácie a štruktúry a zásad stratégie sa 12. a 13. apríla 2000 uskutočnil celoslovenský seminár od analýz k syntézam. Podľa jeho záverov riešiteľské skupiny upravili analytickú časť dokumentu, vypracovali syntézu a prvý ucelený návrh Národnej stratégie trvalo udržateľného rozvoja. Tento návrh bol predložený na verejné pripomienkovanie, na posúdenie v rámci procesu strategického environmentálneho hodnotenia, na odsúhlasenie riadiacej komisie pre Národnú stratégiu trvalo udržateľného rozvoja a na medzirezortné pripomienkové konanie. Z hľadiska uľahčenia štúdia materiálu a jeho systémového určenia sa analytická časť, ktorá obsahuje aj koncepčné prvky a výzvy, začlenila v zmysle požiadaviek niektorých rezortov do vlastného komplexného návrhu národnej stratégie. Za jeho jednotlivé kapitoly respektíve subkapitoly zodpovedajú kompetenčne príslušné ústredné orgány štátnej správy a odborné organizácie, disponujúce požadovanými informáciami. Podotýkam, že zabezpečovanie trvalo udržateľného rozvoja patrí dnes k prioritám aj politiky Európskej únie, najmä po samite Európskej rady v Cardiffe. Takzvaná Cardiffská iniciatíva Európskej rady navrhla aplikovať takzvaný dvojpilierový model trvalo udržateľného rozvoja Európskej únie, ktorý v marci 2000 na lisabonskom samite rozšírili o tretí štrukturálny pilier v snahe zabezpečiť integráciu environmentálnej politiky s ekonomickou politikou. Rok po lisabonskom samite Európska rada vytýčila ďalší strategický cieľ, zavedenie novej ekonomiky, založenej na vyššej konkurencieschopnosti a dynamike poznania so schopnosťou trvalo udržateľného ekonomického rastu s pozitívnym vplyvom na zamestnanosť a sociálnu kohéziu. Tento cieľ doplnili na stretnutí v Stockholme o dimenziu environmentu. Návrh stratégie trvalo udržateľná Európa pre lepší svet sa orientuje na šiestich prioritných problémov, na klimatické zmeny, negatívne vplyvy na zdravie obyvateľstva, zvyšovanie tlaku na využívanie prírodných zdrojov, chudobu a sociálne rozdiely, dynamiku populačného vývoja a znečisťovanie životného prostredia. Za dominantné sektory sa považujú poľnohospodárstvo, energetika, doprava, priemysel a cestovný ruch, ktorých rozvoj sa nezaobíde bez zohľadnenia environmentálnych podmienok a hľadísk. Túto skutočnosť uviedol aj 5. environmentálny akčný program Európskej únie. Výzvou pre Slovensko je vhodne aplikovať zámery Európskej únie zo stratégie trvalo udržateľného rozvoja a zo šiestich EAP pri tvorbe správnych predpisov a rozvojových dokumentov v Slovenskej republike v rámci predvstupového procesu Slovenskej republiky do Európskej únie. Dámy a páni, záverom mi dovoľte vás informovať o tom, že materiál bol prerokovaný s pozitívnym výsledkom aj Radou hospodárskej a sociálnej dohody Slovenskej republiky na svojom plenárnom zasadnutí 29. júna 2001 a s materiálom bol vyslovený súhlas. Ďakujem, vážený pán predsedajúci. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem, pán podpredseda, za vaše úvodné slovo. Prosím predsedu výboru pre životné prostredie a ochranu prírody, poslanca Ladislava Ambróša, aby podal správu o výsledku prerokovania tohto materiálu vo výbore Národnej rady Slovenskej republiky. L. Ambróš, poslanec: Vážený pán predsedajúci, vážený pán podpredseda vlády, kolegyne, kolegovia. Dovoľte, aby som vás na základe poverenia výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre životné prostredie a ochranu prírody ako gestorského výboru pri prerokúvaní Národnej stratégie trvalo udržateľného rozvoja Slovenskej republiky, tlač 1229, poinformoval o výsledku rokovania výborov Národnej rady Slovenskej republiky k tomuto návrhu a o stanovisku gestorského výboru obsiahnutom v spoločnej správe k tomuto návrhu, tlač 1229a, ktorý máte pred sebou. Predmetná spoločná správa výborov Národnej rady Slovenskej republiky o prerokovaní návrhu Národnej stratégie trvalo udržateľného rozvoja Slovenskej republiky bola schválená uznesením Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre životné prostredie a ochranu prírody pod č. 255 z 30. januára 2002. Predseda Národnej rady Slovenskej republiky rozhodnutím č. 1398 z 30. novembra 2001 pridelil návrh Národnej stratégie trvalo udržateľného rozvoja Slovenskej republiky všetkým výborom Národnej rady Slovenskej republiky okrem Mandátovo-imunitného výboru Národnej rady Slovenskej republiky, Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre nezlučiteľnosť funkcií štátnych funkcionárov, Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre Európsku integráciu, Osobitného kontrolného výboru na kontrolu činnosti Slovenskej informačnej služby a Osobitného kontrolného výboru na kontrolu činnosti vojenského spravodajstva. Návrh Národnej stratégie trvalo udržateľného rozvoja Slovenskej republiky odporúčali Národnej rade Slovenskej republiky schváliť tieto výbory: ústavnoprávny výbor, Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre financie, rozpočet a menu, Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie, Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre pôdohospodárstvo, zdravotníctvo, verejnú správu, sociálne veci a bývanie, pre ľudské práva a národnosti, pre vzdelanie, vedu, mládež a šport, pre obranu a bezpečnosť, Zahraničný výbor Národnej rady Slovenskej republiky a Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre životné prostredie a ochranu prírody. Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre kultúru a médiá zobral návrh Národnej stratégie trvalo udržateľného rozvoja Slovenskej republiky na vedomie bez odporúčania pre Národnú radu Slovenskej republiky. Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre zdravotníctvo súčasne odporúča Národnej rade Slovenskej republiky požiadať vládu Slovenskej republiky: po prvé, rozpracovať Národnú stratégiu trvalo udržateľného rozvoja Slovenskej republiky na konkrétne podmienky pre jednotlivé ministerstvá s termínom do júna 2002 a po druhé, vyhodnotiť rozpracovanú Národnú stratégiu trvalo udržateľného rozvoja Slovenskej republiky a predložiť Národnej rade Slovenskej republiky. Termín jedenkrát za dva roky. Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre životné prostredie a ochranu prírody súčasne odporúča Národnej rade Slovenskej republiky požiadať vládu Slovenskej republiky predkladať Národnej rade každoročne k 31. marcu správu o plnení úloh Národnej stratégie trvalo udržateľného rozvoja podľa jednotlivých rezortov. Ďalej v návrhoch strategických dokumentov a návrhov zákonov uvedených v uznesení vlády Slovenskej republiky č. 978 z roku 2001, predkladaných do Národnej rady Slovenskej republiky, uvádzať ich súlad so závermi, prioritami a cieľmi Národnej stratégie trvalo udržateľného rozvoja. Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre obranu a bezpečnosť odporúča Národnej rade Slovenskej republiky na strane 31 vypustiť odsek tohto znenia: „Ozbrojené sily a zbrojárska výroba sú z hľadiska trvalo udržateľného rozvoja určitou záťažou“. Ide totiž o činnosti, ktoré z hľadiska svojho charakteru majú len obmedzený, pozitívny vplyv na rozvoj ľudských zdrojov. Nepriaznivo pôsobia na environment a odčerpávajú značné finančné prostriedky. V súčasnosti sú však nevyhnutne potrebné na zachovanie bezpečnosti štátu. Cieľom je preto vybudovať relatívne malé a dobré vyzbrojené, výborne vycvičené ozbrojené sily, kompatibilné s ozbrojenými silami členských štátov NATO, schopné a spôsobilé reagovať samostatne, respektíve v rámci koalície na vojenské i nevojenské ohrozenia v súčasnosti i v budúcom bezpečnostnom prostredí. Gestorský výbor na základe stanovísk výborov k návrhu Národnej stratégie trvalo udržateľného rozvoja Slovenskej republiky v súlade s § 78 ods. 2 rokovacieho poriadku Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. odporúča Národnej rade Slovenskej republiky návrh Národnej stratégie trvalo udržateľného rozvoja Slovenskej republiky, tlač 1229, schváliť a o jednotlivých doplňujúcich a pozmeňujúcich návrhov po rozprave hlasovať. Ďakujem pekne za pozornosť. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem pekne, pán poslanec. Prosím, aby ste zaujali miesto pre spravodajcov. Otváram rozpravu o tomto bode programu. Písomne nebol prihlásený nikto z poslancov. Pýtam sa, kto sa hlási ústne. Pán poslanec Delinga ako jediný. Pardon, pán poslanec Ambróš, Hofbauer. Takže ešte raz, pán poslanec Delinga, Hofbauer a Ambróš. Nikto viac? Môžem uzatvoriť? Uzatváram možnosť prihlásiť sa do rozpravy ústne. Ako prvý v rozprave vystúpi pán poslanec Delinga, po ňom pán poslanec Hofbauer. P. Delinga, poslanec: Vážený pán predsedajúci, vážený pán podpredseda vlády, vážený pán minister, dámy a páni. Kto si podrobne preštudoval materiál takého rozsiahleho charakteru, aký teraz prerokúvame, iste dôjde k záverom, že je to materiál veľmi produkčný, že je to materiál veľmi obsiahly, ale je to materiál v niektorých statiach aj trošku zastaralý. Chcel by som teda poukázať na niektoré veci, ktoré sa tam udávajú z rokov 1997 - 1998, či príslušní úradníci, či už rezortov, prípadne vlády alebo aj iných zainteresovaných skupín nemohli prísť k aktualizovaným údajom, ktoré sú podľa mňa veľmi potrebné ako východiská tvorby opatrení, ktoré majú jednotlivé vládne orgány prijať? Pán podpredseda vlády sa zmienil ako o jednej z priorít trvale udržateľného rozvoja našej krajiny o poľnohospodárstve. Myslím, že je to akceptovateľné, je to zásadné a, myslím, že pre každú vládu, ktorá v najbližších 10 rokov bude pripravovať Národnú stratégiu trvalo udržateľného rozvoja a riadiť sa ňou, bude prioritné nielen vo volebných, ale aj vládnych programoch. Z tohto pohľadu si myslím, že poľnohospodárstvo v takomto dôležitom materiáli musí dostať najmä úlohu perspektívnejšiu, a to je úloha viac sa zamerať vo svojej činnosti na tvorbu a obnažovanie zdrojov energií, ktoré budú ľudstvu, to znamená aj nám, Stredoeurópanom, zásadne chýbať. Sú to rastliny, sú to produkty, z ktorých sa budú tvoriť energetické zdroje, ktoré budú nahradzovať prirodzené zdroje, ktoré dovážame a ktoré nám môžu spôsobiť v ďalšej budúcnosti vysoké obchodné deficity. Myslím si, že v súčasnej dobe terajšia vláda ani pre rok 2002 nevenovala týmto aktivitám z hľadiska finančných zdrojov štátneho rozpočtu pre odvetvie poľnohospodárstva dostatok priestoru a že sme nemohli ani tu v tejto snemovni pretlačiť cez funkciu štátneho rozpočtu, aby sa v rezorte viac dotovali predovšetkým tie oblasti, ktoré majú možnosť priniesť dodatočné zdroje na tvorbu energetických zdrojov pre používanie či už mechanizácie, nových technológií, nových spracovateľských odvetví a podobne. V takomto prípade je takisto nutné, aby vláda vo svojich opatreniach, ktoré nám boli dodatočne dodané k materiálu, a sú nazvané a vychádzajú zo schváleného uznesenia vlády z 10. októbra 2001, akceptovala tieto veľmi zásadné veci pre budúcnosť. Pokiaľ som sa mohol zoznámiť, tak od bodu 7 tohto vládneho uznesenia v prílohe až po bod 13 nenachádza sa takéto opatrenie, ktoré by vláda pripravila či už pre budúcnosť, lebo väčšina opatrení je datovaných - rok 2003, 2004, 2005 - aj pre využitie energetických zdrojov, ktoré poľnohospodárstvo má. Chcem poukázať na to, že napríklad poľnohospodárstvo vo vyspelých krajinách už dnes využíva takmer 30 % svojej produkcie pre energetické zdroje či už v motorizme, veternej energie, vodnej energie a, samozrejme, aj samotných pohonných hmôt. Preto si myslím, že dotovanie alebo zámer finančných zdrojov pre poľnohospodárstvo, aby sa rozvíjalo odvetvie pestovania takýchto rastlín, ktoré sa potom budú novými technológiami prepracovávať na takéto nové zdroje, je nevyhnutné. Preto mi dovoľte, vážený pán podpredseda vlády a vážení páni poslanci, aby som navrhol do uznesenia ďalší bod, kde Národná rada Slovenskej republiky bude žiadať vládu doplniť opatrenia vlády, ktoré sú v tomto materiáli a ktoré vychádzajú z uznesenia č. 978 z 10. 10. 2001 o bod „Vypracovanie systému ocenenia mimoprodukčných funkcií prírodných zdrojov pôdohospodárstva a jeho zapracovanie do dotačnej politiky ešte pre rok 2002.“ Mám tým na mysli, že by rezort ešte teraz v tomto volebnom období prípadne využíval, hľadal zdroje v štátnom rozpočte a prípadne aj mimorozpočtové zdroje na to, aby sa už od jesene tohto roku mohli poľnohospodári na niektoré energetické zdroje v rastlinnej výrobe zamerať pri ich pestovaní a pri ich rozvoji. Myslím, že by to pomohlo nielen znižovaniu nezamestnanosti, ale predovšetkým obnaženiu potreby skultúrnenia našej krajiny a nášho rozvoja vidieka. Ďakujem pekne.