I. Mikloš, podpredseda vlády a minister financií SR: (2004-03-09):
My v týchto dňoch sme pripravili a zajtra zverejníme východiská štátneho rozpočtu na budúci rok. My samozrejme v týchto východiskách vychádzame z jednotnej sadzby dane z pridanej hodnoty vo výške 19%. Prípadné schválenie zníženia dane z pridanej hodnoty o 2% by samozrejme nabúralo všetky tieto plány a predpoklady a znemožnilo by schválenie východísk a následne aj schválenie rozpočtu a najmä by znemožnilo tie ciele, ktoré sme si stanovili v Programovom vyhlásení vlády. V Programovom vyhlásení vlády okrem iného v daňovej oblasti hovoríme o zámere znižovať priame dane a prenášať daňové bremeno na nepriame dane, čiže tento návrh na zníženie dane z pridanej hodnoty je v zásadnom rozpore aj s touto tézou, ktorá v Programovom vyhlásení takto definovaná je. Po ďalšie chcem povedať, že predstava, že zníženie dane z pridanej hodnoty povedie k zníženiu cien, je nereálna. Existujú mnohé skúsenosti krajín, ktoré to urobili, a vo všetkých týchto prípadoch, vo všetkých, nedošlo k zníženiu cien, ale došlo k zvýšeniu marží obchodníkov. Takže ak sa týmto zámerom sleduje, tak ako pán Maxon napríklad to povedal, že sleduje tým cieľ zvýšiť dopyt po potravinárskych a iných tovaroch, tak musím upozorniť, že tento cieľ by tak či tak nenastal, tento pozitívny zámer v oblasti spotreby, pričom však negatívne fiškálne dôsledky by tu celkom určite boli. K tomu, čo hovoril pán poslanec Maxon, ohľadom toho, že daň z pridanej hodnoty sa vyvíja relatívne dobre, to je síce pravda, ale na základe jedného mesiaca ešte nemožno robiť závery. Zároveň chcem povedať, že vplyv zvýšenia alebo zjednotenia sadzby dane z pridanej hodnoty na infláciu nebol taký, ako sa bežne uvádza a ako aj pán poslanec uvádzal. Ten nárast spotrebiteľských cien je 4,4% v januári, nie 4,7, ale to nie je podstatný rozdiel, ale väčšina tohto nárastu bola daná dereguláciou cien. Až o 2,6% vzrástli ceny vplyvom deregulácie cien a len o 1%, 1,05% vplyvom zjednotenia sadzby dane z pridanej hodnoty, keďže vlastne sa zvyšovali sadzby u zhruba polovice tovarov a služieb a o 4% sa vlastne táto sadzba zvýšila, tak aj z toho vidieť, že neuskutočnilo sa alebo neudial sa dokonca ani priamo úmerný dopad z tohto zvýšenia práve preto, že kúpyschopný dopyt, ktorý je samozrejme obmedzený, znemožnil premietnutie celého tohto rastu do cien, čo je veľmi dobré. Čo sa týka cien potravín, tie odhady sú síce rôzne, ja som presvedčený, že tie odhady Štatistického úradu, Infostatu a iných inštitúcií sú bližšie k realite a čoskoro sa o tom budeme môcť presvedčiť a je síce pravdou, že poľnohospodárom sa zdvihla daň z príjmov z 15% na 19%, ale zároveň pravdou je, že do poľnohospodárstva v roku 2004 pôjde výrazne, významne viac z verejných zdrojov. Vplyvom vstupu do Európskej únie sa objem verejných zdrojov do poľnohospodárstva zvýši o vyše 40% oproti roku 2003, takže bohato a mnohonásobne bude vykompenzovaný tento nárast daňového zaťaženia týmto vplyvom. Čo sa týka otázok pána poslanca Šulaja, rád by som na ne zodpovedal. Pýtal sa, kedy vzniká pri lízingových zmluvách daňová povinnosť, či dátumom alebo okamihom zaplatenia alebo prijatia platby, alebo podľa zmluvy. Takže odpoveď je taká, že daňová povinnosť vzniká dňom, ktorý nastane skôr z týchto dvoch možností. Ďalej sa pýtal, či sa za prijatie platby a vznik daňovej povinnosti považuje aj zápočet vzájomných pohľadávok alebo len prijatie platby do pokladne alebo na účet. Tu zase jednoznačne, to nie je problém, pretože nie z tohto zákona, ale z Obchodného zákonníka jasne vyplýva, že zaplatením sa rozumie akýkoľvek spôsob platby, vrátane platby v naturáliách alebo vzájomným zápočtom pohľadávok. A čo sa týka tretej otázky pána poslanca Šulaja, aký je postup pri oprave základu dane po prijatí preddavku na dodávku tovarov alebo služieb, k tomu chcem uviesť, že opravu základu dane upravuje § 25 návrhu zákona, podľa ktorého sa v prípade zrušenia dodávky tovaru opraví základ dane, čo v nadväznosti na prijatý preddavok na dodávku tovaru alebo služby znamená, že pri porušení dodávky tovaru alebo služby platiteľ dane opraví základ dane a vystaví k pôvodnej faktúre doklad podľa § 75 odsek 7. Tento doklad nie je podľa návrhu zákona označený ako daňový dobropis alebo daňový ťarchopis, čo je zámerom tvorcu zákona, pretože doterajší zákon rieši len vystavovanie daňových dokladov a daňových dobropisov medzi dvomi podnikateľmi, ktorí majú postavenie platiteľov dane. Nová úprava vychádza z článku 22 šiestej smernice Európskej únie, to znamená, že platiteľ dane bude povinný vyhotoviť faktúry aj pre osoby, ktoré nemajú postavenie platiteľa dane. Túto povinnosť nebude mať platiteľ dane v prípade, že zákazníkom je fyzická osoba, ktorá nie je podnikateľom. To isté platí aj pre vystavovanie dokladov alebo faktúr, ktoré menia pôvodnú faktúru, a nie je dôležité, či platitelia dane takéto doklady pozmeňujúce pôvodnú faktúru označia ako dobropis alebo ťarchopis. Takže tá výhrada, ktorú vlastne pán poslanec opakovane, nielen teraz, ale aj pri predchádzajúcom prerokúvaní daňových zákonov kladie, bola výhradou relevantnou voči doterajšiemu zneniu zákona, ale práve nový zákon dane z pridanej hodnoty v súlade so šiestou smernicou tento problém rieši. Takže dovoľte, pán podpredseda, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, aby som uzavrel ešte raz s tým, že podporujem pozmeňujúci návrh pána poslanca Brocku a pozmeňujúci návrh pána poslanca Murgaša a nesúhlasím s tými ostatnými. Ešte som sa nevyjadril k návrhu pána poslanca Maxona. Nesúhlasím s týmto návrhom preto, že je potrebné, aby existovali pravidlá rovnaké pre všetkých, aby sa to teda nerozlišovalo podľa toho podielu na vývoze, čo je zase tie rovnaké podmienky v súlade so smernicami Európskej únie, ale aj s princípom rovnakého zaobchádzania. Musím povedať a „deklarovať“, že ak by prešli pozmeňujúce návrhy, ktoré menia sadzbu dane, či už s účinnosťou odteraz alebo od 1. januára budúceho roka, považoval by som to za taký závažný zásah do verejných financií, že by som musel tento zákon, napriek tomu, že je euronovelou, musel by som ho stiahnuť. Preto chcem vyzvať, aby sme nepodporovali návrhy, ktoré môžu naozaj rozvrátiť verejné financie a ktoré môžu vniesť do verejných financií takéto zásadné, negatívne dôsledky. Ďakujem pekne.