Hudacký, Ján, poslanec NR SR (2013-10-28):
Ďakujem za slovo, pani predsedajúca. Vážení kolegovia, pretože kolegyne tu nevidím, a, vážená kolegyňa, zároveň, dovoľte mi teda, aby som uviedol návrh zákona o rodinnom podnikaní, ktorý na júlovej schôdzi Národnej rady Slovenskej republiky bol schválený na jeho prerokovanie v druhom čítaní. Tento návrh zákona považujem bez zveličovania za historický a prelomový v procese kreovania podnikateľskej legislatívy na Slovensku. Vytvára nevyhnutný legislatívny rámec, ktorý umožní členom rodín zapojiť sa do vlastných podnikateľských aktivít, a tým zaistiť pre ich rodiny dlhodobo udržateľný spôsob zamestnania, stáleho príjmu a obživy. Umožní členom rodiny upevňovať rodinné väzby, preberať na seba zodpovednosť a postupne vytvárať priestor pre ekonomickú nezávislosť rodín. Rodinné podnikanie je po storočia vo vyspelých ekonomikách overenou tradičnou formou podnikania. Prečo teda práve takýto zákon o rodinnom podnikaní aj u nás? Okrem faktu, o ktorom som hovoril, že Slovensko je jednou z mála krajín Európy, ktorá vôbec nemá legislatívne upravené rodinné podnikanie, je veľa vážnych dôvodov pre jeho etablovanie v našom legislatívnom poriadku. V čase, keď čelíme vážnym dopadom hospodárskej krízy, sprevádzanej vysokou nezamestnanosťou, keď mnohé rodiny sú na prahu chudoby bez pravidelného príjmu, v čase, keď sociálny systém je na hranici kolapsu a šedá ekonomika odčerpáva významnú časť zdrojov, v čase, keď mnohí mladí ľudia a zdraví ľudia v produktívnom veku nevedia uplatniť svoje znalosti, schopnosti a zručnosti a strácajú pracovné návyky, v čase, keď sa rodičia, živitelia rodín vydávajú do cudziny za prácou a rodiny sa rozpadávajú, v čase, keď mladí ľudia a ľudia v strednom veku nenachádzajú uplatnenie doma, na vidieku a celé dediny sa vyľudňujú, v čase, keď Slovensko je potravinovo nesebestačné a tisícky hektárov pôdy na vidieku ležia ladom, v čase, keď podnikanie je vnímané ako podvodná činnosť a podnikatelia sú vnímaní ako zlodeji, je vážny dôvod na predloženie takéhoto zákona. Tento návrh zákona má za ambíciu vytvoriť lepšie podmienky pre nezávislé, ekonomické zabezpečenie rodín, stabilného a dlhodobo udržateľného spôsobu zamestnanosti a finančného príjmu a obživy rodín. Odbremení sociálny systém štátu a zníži podiel šedej ekonomiky, vytvorí pravdivejšie vzťahy medzi rodinným podnikaním a sociálnym systémom. Podnieti členov rodiny k rozvoju ich znalostí, schopností a zručností prostredníctvom podnikania s využitím dôležitého fenoménu, a to je vzájomná dôvera. Upevní rodinné väzby a súdržnosť členov rodín. Zlepší sociálno-ekonomické postavenie rodín v málo rozvinutých regiónoch a na vidieku. A nakoniec vytvorí lepšie predpoklady pre zodpovedné, morálne a etické podnikanie. V čom je teda navrhovaná legislatíva odlišná od existujúcej podnikateľskej legislatívy na Slovensku? Snažili sme sa, aby návrh zákona o rodinnom podnikaní bol čo najkomplexnejší. To znamená, jasne definovať podstatu rodinného podnikania, jeho právne formy, založenie a evidenciu rodinných podnikov, spravovanie a preberanie rodinných podnikov a v neposlednom rade aj systém podpory rodinných podnikov. Netajíme sa tým, že chceme, aby rodinné podniky boli zvýhodňované. Možno si niekto bude myslieť, že tým diskriminujeme ostatných podnikateľov. Spomínané dôvody a výhody rodinného podnikania, ako aj zahraničné skúsenosti, jasne dokazujú, že stimulovať rodinné podniky sa oplatí. Na druhej strane týmto návrhom zákona stanovujeme aj jasné a striktné podmienky, za ktorých môže byť rodinný podnik založený, respektíve evidovaný a spravovaný. Nechcem tu konkretizovať jednotlivé ustanovenia tohto návrhu, predpokladám, že aspoň určitá časť poslancov, kolegov si to pozrela, ale môžem spomenúť napríklad podmienku, že rodinný podnik v rámci všetkého jeho, všetkých jeho právnych foriem, či už je to rodinná živnosť, rodinná farma alebo rodinná obchodná spoločnosť, tvoria minimálne dvaja členovia rodiny v tzv. v priamom rade, ktorí majú majoritný podiel na majetku podniku a tiež majoritný podiel na riadení podniku. Týka sa to teda najbližšieho príbuzenstva, ako napríklad línia otec – matka – syn – dcéra – vnuk, alebo rodičia, alebo súrodenci. Čiže nie bratranci, švagriné a tak ďalej, také širšie rodinné zázemie, spoločenstvo, ale prakticky iba v tej priamej línii, v tzv. priamom rade. To však neznamená, že to širšie rodinné spoločenstvo nemôže spolupracovať pri takomto podnikaní povedzme v štandardnom zamestnaneckom pomere. Keď hovorím o systéme podpory, ten sa týka predovšetkým daňových zvýhodnení, zjednodušenej administratívy a prístupu k štartovaciemu kapitálu. Špecifickou súčasťou systému podpory v danom návrhu je tiež tzv. rodinná paušálna daň, ktorá okrem daňového zvýhodnenia prináša aj menej administratívy, menej byrokracie pre, obyčajne len pre právnu formu, ako je rodinná živnosť a rodinná farma. Samozrejme, že aj tieto musia splniť určité relatívne tvrdé podmienky. Pri tvorbe navrhovanej legislatívnej úpravy sme sa snažili nájsť optimálny model pre pravdivejšie vyjadrenie právnych vzťahov, ktoré už existujú, avšak v súčasnosti čiastočne v rozpore so spoločenským záujmom. Máme tu na mysli takéto prípady, keď živnostníkovi alebo samostatne hospodáriacemu roľníkovi, v menšej miere tiež aj štatutárnemu zástupcovi obchodnej spoločnosti pomáhajú pri podnikateľskej činnosti aj rodinní príslušníci. Tí môžu, pretože im to umožňuje zákon o nelegálnej práci a nelegálnom zamestnávaní. Táto výnimka zo zákona č. 82 svojím obsahom už umožňuje vznik kvázi rodinného podnikania, avšak neupravila celý rad dôležitých súvisiacich vzťahov. Členovia rodín pomáhajú pri podnikateľských činnostiach. Takto môžu zostať v evidencii uchádzačov o prácu a štát za nich plní odvodové povinnosti, vo vzťahu k podnikaniu však nemajú žiadne práva, ani povinnosti a sú odkázaní na ľubovôľu toho, komu vlastne v tejto podnikateľskej činnosti pomáhajú. Štát je voči takémuto podnikaniu, žiaľ, nevšímavý. Pomáhajúcim členom rodiny neprisudzuje žiadny právny status, ktorý by s touto činnosťou súvisel. Nijako takúto činnosť nestimuluje a nerieši ani paralelnú účasť pomáhajúcich členov rodiny v sociálnych systémoch, ktoré sú určené pre tých, ktoré sú na to odkázaní, ktorí sú na to odkázaní. Pre pomáhajúcich členov rodiny je to síce čiastočne výhodné, pretože sa zúčastňujú na podnikaní, povedzme v súvislosti, ak niektorý ich člen rodiny podniká, môžu vlastne aj prispievať k vyššiemu zisku takéhoto podnikateľa, či už živnostníka alebo farmára. Na druhej strane však poberajú dávky, pokiaľ sú povedzme nezamestnaní, a iné možné plnenia zo sociálneho systému. Tento návrh zákona o rodinnom podnikaní jasne upravuje aj tieto vzťahy. Členovia rodín v rodinnom podniku už teda nemôžu byť uchádzačmi o prácu, štát za nich nebude platiť odvodové povinnosti. Zákon však ustanovuje ich právny status, sú členmi rodinného podniku, a vytvára potom výhodné podmienky, ktoré práve cez ich pôsobenie v tomto rodinnom podniku môžu motivovať rodinných príslušníkov a rozvoj takejto rodinnej firmy v rámci takéhoto podnikania. Teraz mi dovoľte povedať niekoľko slov o procese rokovania s relevantnými ministerstvami vzhľadom na to, že po prvom čítaní bolo priam mojou povinnosťou ako predkladateľa takéhoto návrhu zákona, aby sme hľadali možný konsenzus, predovšetkým s ministerstvom financií a s ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny. Musím povedať, že tieto rokovania zo začiatku prebiehali celkom v konštruktívnom duchu, a som presvedčený, že v konečnom dôsledku by bola šanca nájsť kompromisné riešenia, ktoré by viedli k akceptovaniu takto upraveného návrhu zákona. Žiaľ, predčasné, a neviem, či pripravované takto negatívne politické rozhodnutie vlády, ukončilo celý tento sľubne rozvíjajúci sa proces. S ľútosťou musím konštatovať, že zrejme bolo naivné predpokladať, že aj napriek zjavným pozitívnym prínosom tohto návrhu zákona by bola vládna strana ochotná ho akceptovať. Tento scenár sa naplnil predovšetkým po zasadnutí relevantných výborov, parlamentných výborov, ktoré okrem výboru pre hospodárske záležitosti, neviem, či to bolo tým, že som bol predsedom a moji kolegovia chceli byť takí solidárnejší trošku, tak tento návrh zákona neschválili. A už len pre úplnosť, návrh zákona bude mať vplyv na štátny rozpočet a na rozpočet Sociálnej poisťovne. Jeho prijatie povedie k vzniku novej agendy evidencie a podpory rodinného podnikania na ministerstve práce, sociálnych vecí a rodiny a na vytvorenie zdrojov pre opatrenia štátu na podporu rodinného podnikania. Zároveň však usporí prostriedky rozpočtu Sociálnej poisťovne a prostredníctvom výberu daní, odvodov a poplatkov od vyššieho počtu podnikateľských subjektov očakávame vyšší príjem pre štát. Odhad výdajov z rozpočtu ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny na vytvorenie novej agendy je cca 250 000 eur, výdaje na opatrenia podpory rodinného podnikania by podľa našich predpokladov nemali prekročiť objem úspor Sociálnej poisťovne, keďže, ako som argumentoval, na jednej strane Sociálna poisťovňa síce bude mať výdavky, ale na druhej strane tým, že členovia rodín, ktorí doteraz boli nezamestnaní a stanú sa členmi rodinného podniku, prakticky týmto odbremenia vlastne sociálny systém štátu. Takže táto navrhovaná právna úprava by od samého počiatku jej implementácie vlastne mala byť rozpočtovo neutrálna. Sme však presvedčení, že už zo strednodobého pohľadu bude dopad implementácie rodinného podnikania na štátny rozpočet pozitívny, nehovoriac o jeho celospoločenskom prínose. Chcem podotknúť, že konkrétnu analýzu dopadov na štátny rozpočet nám sľúbil v rámci rokovaní s ministerstvom financií Inštitút finančnej politiky. K dnešnému dňu sme ju však neobdŕžali. Zrejme po negatívnom rozhodnutí vlády už tento záväzok pre daný inštitút, pre uvedený inštitút už nebol nejakým smerodajným cieľom a záväzkom. Takže aj napriek tomu, že nemáme nejakú konkrétnu analýzu tých dopadov, ja som presvedčený, že tento návrh zákona by v konečnom dôsledku a vo veľmi rýchlej dobe bol pozitívny tak pre rozpočet vlády, ale v tých širších konzekvenciách určite by mal priaznivý dopad na zamestnanosť, rozvoj rodín a, ako som spomínal, ďalšie aspekty predovšetkým súvisiace s rozvojom alebo v podstate so zlepšením etiky, morálky v podnikaní, pretože táto krajina to zjavne potrebuje. Dámy a páni, vážení kolegovia, na záver vás chcem požiadať o podporu predloženého návrhu zákona o rodinnom podnikaní. Ďakujem pekne za pozornosť.