Figeľ, Ján, podpredseda NR SR (2013-03-26):
Ďakujem pekne. Vážená pani podpredsedníčka, ctené dámy, vážení páni, kolegyne, kolegovia, boj s korupciou je jednou z najvážnejších a dlhodobých tém pre každú demokratickú spoločnosť, ktorá chce vytvárať svoju perspektívu rozvoja, zvyšovanie transparentnosti na Slovensku je aj cesta k lepšiemu a efektívnejšiemu nakladaniu s verejnými financiami. Účelom predloženého návrhu zákona o ochrane osôb pri odhaľovaní trestnej činnosti súvisiacej s trestnými činmi korupcie a inými vybranými trestnými činmi je poskytnúť ochranu osobám, ktoré v rámci pracovnoprávnych vzťahov alebo obdobných pracovných vzťahov získali informácie o spáchaní taxatívne vymenovaných trestných činoch a poskytli ich orgánom činných v trestnom konaní. Ak takýto návrh zákona prejde legislatívnym procesom až po schválenie, stane sa to, po čom mnohé organizácie, občania, mimovládky roky volajú. Právnu ochranu totiž dostanú tí, ktorí často na vlastný úkor a na vlastnú škodu ochraňujú verejný, teda náš spoločný záujem. Ide tu o vybrané trestné činy, ktoré majú dopad na verejný záujem a sú páchané osobami, ktoré plnia priamo alebo sprostredkovane úlohy vo verejnom záujme. Je preto spoločensky žiadúce motivovať objasňovanie takýchto vybraných trestných činov a zisťovať a usvedčovať ich páchateľov. Súčasťou tejto motivácie je aj poskytnutie ochrany, založenej na princípe predchádzajúceho súhlasu s právnym úkonom alebo rozhodnutím zamestnávateľa. Tým sa dosahuje právny status chránenej osoby ako zamestnanca. Ako autoritu, udeľujúcu predchádzajúci súhlas, návrh zákona ustanovuje Národný inšpektorát práce a vo vzťahu k tomuto inšpektorátu je touto autoritou Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky. Ctené dámy, vážení páni, podľa prieskumov iba 7 % ľudí na Slovensku je ochotných na nezákonnosť či iné ohrozenie verejného záujmu upozorniť. Oznamovatelia to nemajú ľahké nikde, ale v krajinách, kde sa prijal takýto zákon alebo podobné modely, je situácia oveľa lepšia. Prax potvrdzuje, že Zákonník práce nevytvára zamestnávateľovi väčšie prekážky, ak sa chce takéhoto pracovníka a oznamovateľa na Slovensku zbaviť. Vieme, že táto norma zásadne nezmení pomery na Slovensku a asi nepribudne veľký počet oznamovateľov, ale takýto zákon poskytne základnú ochranu tým, ktorí oznamovateľmi sa stali. Prakticky každý, kto na Slovensku oznámil inštitucionálny prešľap zamestnávateľa, doteraz prišiel o prácu. Návrh zákona sa neobmedzuje len na poskytovanie ochrany v pracovnoprávnych vzťahoch alebo v obdobných pracovných vzťahoch v súvislosti s právnymi úkonmi a rozhodnutiami zamestnávateľa, ale túto ochranu rozširuje aj na právne poradenstvo a možnosť poskytnutia odmeny. I keď na vznik ochrany a poskytnutie odmeny zákon ustanovuje podmienky, nie je na ne automaticky právny nárok, čomu zodpovedá i forma konania a možnosť použitia opravných prostriedkov. V záujme zabránenia nepriamej novelizácii sa návrhom zákona novelizujú statusové zákony, ako i ďalšie zákony súvisiace s jeho predmetom úpravy. Predmetný návrh zákona je v súlade s ústavou, všeobecne záväznými právnymi predpismi, s medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je naša republika viazaná, ako aj s právom Európskej únie. Ďakujem pekne.