Hargaš, Ján, poslanec NR S (2023-12-12):
V pohode. Lebo ďalšia časť sa týka jeho, tak bolo by fajn, keby tu bol. Ďakujem pekne. Zmeškali ste pochvalu. Takú polovičnú. Pochválil som, že vplyv na produktivitu je vyznačený úprimne, že to znižuje produktivitu, vplyv na konkurencieschopnosť už menej úprimne. Tak manažment sa mení. No, čiže z môjho pohľadu, pokiaľ ide o nejaké systémové naštartovanie ekonomického rastu, tento zákon neprináša nič a v jednej časti sa k tomu aj vláda priznáva, pretože znižuje produktivitu práce v slovenských podnikoch, ktoré, opakujem, sú na tom tretie najhoršie v celej Európskej únii. Skutočný recept na naštartovanie ekonomického rastu by bol pozrieť sa na výdavkovú stranu rozpočtu, teda viac šetriť na spotrebe štátu, viac šetriť na každej investícii, resp. každú investíciu, ktorú štát robí, naozaj poctivo hodnotiť s ohľadom na hodnotu za peniaze. Robiť cielené sociálne opatrenia, to, čo tu dnes sledujeme, je plošné rozdávanie aj ľuďom, ktorí to vôbec nepotrebujú, ktorým to vôbec nepomôže, ale plošné míňanie peňazí nás všetkých a na tej strane, na tej strane príjmov podporiť konkurencieschopnosť a ekonomický rast jednak cez znižovanie byrokracie štátnej. Počas môjho pôsobenia na ministerstve investícii sme presadili najväčšiu vlnu odstraňovania byrokracie na Slovensku, keď sa zrušilo viac ako 20 výpisov, ktoré ľudia a podnikatelia musia predkladať viac ako štyri miliónykrát ročne. Tak teraz tá povinnosť je odstránená a ďalšie návrhy v tomto duchu čoskoro predložím aj za Progresívne Slovensko a v neposlednom rade podporovať konkurencieschopnosť cez cielené investovanie do zvyšovania produktivity a ten najväčší problém, ktorý v tejto oblasti máme, je, že slovenské podniky, ja už som to hovoril aj v rozprave ku programovému vyhláseniu vlády, slovenské podniky jednoducho nevedia uchopiť digitálnu transformáciu, nevedia zavádzať nové technológie, viac ako polovica podnikov ani nemá tímy, s ktorými by takéto projekty realizovala, len menej ako štvrtina podnikov dnes vôbec má nejakú stratégiu digitálnej transformácie. A kým nepomôže štát cielene aj týmto podnikom naštartovať tieto iniciatívy, ja nehovorím, že ich má všetky platiť a podobne, to už by bolo opäť plošné rozhadzovanie peňazí, ale naštartovať osvetu a tú úvodnú fázu zavádzania takýchto technológií do výroby, tak s produktivitou budeme mať naozaj dlhodobo veľký problém, ktorú už dnes je dostatočne vypuklý. No a posledná časť, ktorej by som sa rád venoval, je európsky kontext, pretože nejde ani tak o tento konsolidačný balíček ako o samotný rozpočet. Všetci, samozrejme, rešpektujeme, že voľby boli až v septembri, politici v koalícii to nezabudnú pripomenúť v každej politickej diskusii, že teraz pomaly mám pocit, že všetko čo sa deje, je kvôli tomu, že voľby boli v septembri a aj to, keď sneží viac, tak mám pocit, že aj za to môže to, že voľby boli až v septembri. Takže opakovane sa to pripomína, čiže treba akoby uznať to, že aj v procese nejakého hodnotenia dlhodobých rozpočtových plánov na úrovni Európskej únie sme jednou z tých krajín, ktorá požiadala o nejaký, nejakú väčšiu voľnosť v tomto procese práve kvôli tomu, že nová koalícia vznikla len pred niekoľkými týždňami, zároveň však platí, že Európska komisia vydala nejaké hodnotenia dlhodobých rozpočtových plánov jednotlivých členských krajín, pokiaľ ide o hodnotenie toho nášho, ktorý stále bol založený na rozpočtových plánoch úradníckej vlády, to znamená, že aj Komisia uznala, že hodnotí rozpočet na základe takého princípu no political change, čiže ten istý, ako bol predložený niekedy v októbri, tak hovorí, že Slovenská republika by mala znižovať mimoriadnu pomoc s cenami energií a použiť takto ušetrené prostriedky na znižovanie deficitu v rokoch 2023 a 2024. Rada zároveň pripomína, že nové alebo predložené opatrenia majú byť cielené, aby podporili domácnosti a firmy v núdzi, boli v rámcoch rozpočtu a podporovali šetrenie energiami. Toto je hodnotenie z konca novembra, ktoré sa dalo zapracovať do prípravy rozpočtu. Z toho, čo sme zatiaľ videli, to tak vyzerá, že nič také sa nechystá. No a v tomto momente, teda prečítal som si aj vyjadrenie pána ministra Kamenického, ktorý povedal, že rozpočet bude vláda schvaľovať bez finálneho súhlasu Európskej komisie, ale že teda Komisia nejakým spôsobom schválila, neviem, aký je preklad broad numbers, ale že teda nejaké rámcové čísla. Tak či už tu v rozprave by som sa teda spýtal, či k tomu môže povedať nejak viac detailov, že čo Komisia dostala na prerokovanie, keďže samotný návrh rozpočtu ešte nemáme ani v parlamente, pričom všeobecné pravidlo, k čomu nás vyzývala Komisia, je, aby najmenej jeden mesiac pred tým, ako sa bude schvaľovať rozpočet v parlamente, dostala tento rozpočet na hodnotenie, takže by som sa chcel spýtať, že čo to vlastne znamená, že Komisia schválila nejaké rámcové čísla, ako presne sa volá tá procedúra, ktorá prebehla, alebo nejaké formálne potvrdenie a keď nie tu v rozprave, tak by som využil aj túto možnosť a rád pozval pána ministra. Zajtra máme rokovanie výboru pre európske záležitosti od 8.30 h, pokiaľ si dobre pamätám, tak či by nechcel prísť na tento výbor nám dať nejaký debrief z toho, ako prebiehalo rokovanie EKOFIN-u a Eurogroupy, resp. čo myslel konkrétne týmto vyjadrením, že máme nejaké schválenie od Európskej komisie na nejaké rámcové čísla, ktoré v rozpočte navrhuje. Čiže toľko za mňa, ďakujem veľmi pekne za pozornosť.