Wlachovský, Miroslav, dočasne poverený minister zahraničných vecí a európskych záležitostí SR (2023-06-27):
Vážený pán predsedajúci, pán spravodajca, panie poslankyne, páni poslanci, v prvom rade sa chcem poďakovať skupine poslancov za predloženie navrhnutého uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky. Každý záujem o európske záležitosti, každá vecná a politická diskusia o našom mieste v Európskej únii je vítaná. Ako je uvedené v dôvodovej správe, navrhnuté uznesenie Národnej rady bolo predložené z údajnej obavy, že by v najbližšej dobe mali byť na európskej úrovni rozhodnutia, ktoré sa týkajú spôsobu hlasovania v orgánoch a inštitúciách EÚ. Medzičasom boli prijaté niektoré, niektoré rozhodnutia, napríklad v oblasti ochrany klímy alebo migrácie, ktoré rozvírili politickú diskusiu o tom, akým spôsobom sú prijímané pozície ku konkrétnym legislatívnym návrhom. Spojili sa nám tak dve veci. Všeobecná diskusia o zmene hlasovania z jednohlasnosti na kvalifikovanú väčšinu v Rade Európskej únie a konkrétne politické rozhodnutia. Z podstaty veci však ide o dve odlišné témy. Rovnako ako na výbore pre európske záležitosti 13. júna na obe dve uvedené témy chcem zareagovať vecne pridŕžajúc sa faktov. Panie poslankyne, páni poslanci, pokiaľ ide o návrhy na zmenu spôsobu hlasovania z jednohlasnosti na kvalifikovanú väčšinu, dovoľte mi veľmi jasne zopakovať, že po prvé, neexistuje žiadny formálny legislatívny návrh na rozšírenie hlasovania kvalifikovanou väčšinou či zmenu zmlúv. Po druhé, kvalifikovaná väčšina by nemala byť strašiakom. V skutočnosti je to najpoužívanejší spôsob hlasovania v Rade EÚ a prijíma sa ním 80 % dokumentov. Po tretie, nevylučujeme sami seba, nevylučujme sami seba dopredu z diskusií o kvalifikovanej väčšine, ktoré bežia na rôznych úrovniach, pretože ich cieľom je urobiť EÚ efektívnejšou v prípade, že do Únie vstúpia ďalšie štáty. Ak by aj predložený formálny návrh na zmenu spôsobu hlasovania je nemysliteľné, aby akákoľvek vládna garnitúra prijala tak zásadné rozhodnutie bez vedomia Národnej rady. Zároveň chcem zdôrazniť, že za svoje ministerstvo, za ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí, že dôsledne rešpektujeme fakt, že k tejto téme Slovenská republika nemá politické stanovisko. Pokiaľ ide o pozície, ktoré sme zaujali k niektorým legislatívnym návrhom, konkrétne k návrhu na takzvaný zákaz predaja áut so spaľovacími motormi a niektoré návrhy v oblasti azylu a migrácie, nechcem sa dostať do situácie, že budem vysvetľovať postupy a kroky úradníkov ministerstva žavot... životného prostredia alebo ministerstva vnútra. Oba prípady však majú niečo spoločné. Ukazujú, ako komplikovane sa niekedy prijímajú rozhodnutia členských štátov k zásadným politickým otázkam a otvárajú otázku, či spôsobom prijímania pozícií, ktoré schvaľuje Národná rada reflektuje realitu priebeh diskusií a postup prijímania rozhodnutí na úrovni EÚ. Napríklad v prípade diskusie k niektorým azylovým návrhom prebiehali diskusie ešte večer pred konaním pre Rady pre vnútro a spravodlivosť. Som presvedčený, že ministerstvo vnútra malo záujem doručiť Národnej rade stanovisko, ktoré najviac reflektovalo aktuálny stav k diskusii. K meritu veci, dohoda prijatá na úrovni ministrov vnútra je pre Slovensko výhodná, nakoľko implementuje do praxe koncept tzv. flexibilnej solidarity. Koncept, ktorý navrhla Slovenská republika počas svojho predsedníctva v Rade EÚ v roku 2016. Koncept, ktorý je veľmi jednoduchý, ak nechcete relokovať žiadateľov o azyl, potom musíte členskému štátu, ktorý čelí migračnému tlaku pomôcť inými spôsobmi. Pokiaľ ide o tzv. pre zákaz predaja áut so spaľovacími motormi po roku 2035, Národná rada prijala stanovisko, ktorým zaviazala ministra životného prostredia, aby hlasoval proti návrhu, pričom však našu pozíciu zároveň previazala so stanoviskom Nemecka a ďalších členských štátov. Faktom však je, že uvedené štáty, na ktoré bola naviazaná naša pozícia, zmenili svoje stanovisko. No a v skutočnosti nejde o žiaden zákaz, autá zaregistrované pred rokom 2035 budú jazdiť aj naďalej a nové autá poháňané syntetickými palivami budú môcť byť registrované aj po tomto roku. Panie poslankyne, páni poslanci, rozumiem, že niektorí z vás mi môžu položiť otázku, či nás v najbližšej dobe, teda dokonania septembrových parlamentných volieb čakajú podobne politicky citlivé návrhy, ktorým bude potrebné zaujať stanovisko Národnej rady. Dal som si to preveriť, môžem vás ubezpečiť, že z hľadiska legislatívneho procesu v Rade EÚ nás v najbližšej dobe nečakajú žiadne zásadné rozhodnutia. Prvého júla preberá predsedníctvo v Rade EÚ Španielsko, pričom v júli a septembri dominujú tzv. predsedníckemu kalendáru najmä neformálne ministerské stretnutia, teda tie, ktoré nemôžu schvaľovať legislatívne návrhy. Vážené pani poslankyne, páni poslanci, v závere svojho vystúpenia by som vám veľmi pekne chcel poprosiť, aby sme vyňali európske témy z predmetu predvolebného súboja, pokiaľ je to možné. Témy, ktoré tu boli dnes otvorené, sú mimoriadne komplikované a vyžadujú si poctivé vysvetľovanie a hľadanie o, odpovede. Akékoľvek skratky a zjednodušenia potom vytvárajú zmätok a podporujú zdanie, že zlý Brusel chce škodiť za našim záujmom. My máme dostatok sily na to, aby sme naše záujmy v Bruseli kedykoľvek presadili a ja vám viem garantovať, že vždy si budeme pri tom pýtať politické stanovisko Národnej rady Slovenskej republiky, pretože tak nás k tomu celý proces zaväzuje. Ďakujem pekne.