Kiššová, Jana, poslankyňa NR SR (2019-03-26):
Ďakujem veľmi pekne za slovo. Vážené dámy, vážení páni, keď som minule vystúpila v rozprave k tomuto návrhu zákona, poukazovala som na mnoho jeho nástrah. Poukazovala som na to, že podnikateľom ideme zobrať zmluvnú voľnosť a že pod hrozbou likvidačných pokút prenášame na nich bremeno v podobe ďalších regulácií a obmedzení. Títo podnikatelia budú musieť zas ukrojiť z času, ktorý by mali venovať podnikaniu a vytváraniu hodnôt, a tento ukrojený čas budú musieť venovať prispôsobovaniu sa opäť novým pravidlám. To, samozrejme, stojí nielen čas, ale častokrát toto stojí aj peniaze. Naše podnikateľské prostredie je už aj bez toho príliš zaťažené, príliš preregulované a stále sa zhoršuje. Rok čo rok počas vlád strany SMER – sociálna demokracia sa Slovensko prepadá v mnohých rebríčkoch, ktoré z rôznych pohľadov hodnotia podnikateľské prostredie. Ja si dovolím niektoré pripomenúť, pretože je to naozaj dôležité. Tak napríklad Svetové ekonomické fórum, ktoré hodnotí konkurencieschopnosť ekonomík, tam sme, Slovensko, dopadli na 41. mieste, čo znamená o jedno miesto zhoršenie voči predchádzajúcemu roku. Ďalej The Heritage Foundation, ktorá hodnotí ekonomickú slobodu, hodnotí 180 krajín. Tam sme na 65. mieste. Ďalej Svetová ročenka konkurencieschopnosti ekonomík, tam sa hodnotí 63 ekonomík a Slovensko je tam na 55. mieste, pričom z predchádzajúceho roku sme si pohoršili o 4 miesta. A dovolím si pripomenúť časy z rokov 2007 až 2009, kedy sme patrili medzi vysoko konkurenčné krajiny. Boli sme na 30. mieste, 30. miesto v roku 2007 – 2009, dnes 55. miesto. Ďalej Svetová banka v Doing business hodnotí konkurencieschopnosť a hodnotí 190 ekonomík, sme na 42. mieste, pričom v minulom roku sme boli na 39., opäť pohoršenie o tri miesta. Ďalej Podnikateľská aliancia Slovenska hodnotí atraktivitu podnikania indexom Slovenska. Tam sme na 36. mieste. Opäť zhoršenie o jedno miesto. Toto je vizitka vlád strany SMER, neustále zhoršovanie alebo stagnácia podnikateľského prostredia a neustále z radov tejto koalície prichádzajú opatrenia, ktoré podnikateľské prostredie zase len poškodzujú. Ďalej chcem poukázať aj na vyjadrenia právnych expertov, ktorí upozorňujú, že takto predložený návrh zákona je v niekoľkých bodoch v rozpore s ústavou najmä z dôvodu neprimeranosti navrhovanej regulácie, ako aj z dôvodu jej diskriminačného charakteru. A tiež chcem poukázať na pripomienky obchodníkov, že návrh sa vzťahuje aj na zmluvy mimo územia Slovenska, čo výrazne skomplikuje vzťahy v medzinárodnom obchode. Tento návrh zákona ešte viac sťaží postavenie slovenských obchodníkov v medzinárodnom meradle, čo znamená, že bude mať opačný vplyv, ako deklaruje predkladateľ. Nepomôže slovenským výrobcom, ani poľnohospodárom, ale naopak, skomplikuje ich postavenie na trhu a zvýši ceny pre spotrebiteľov. Vážené dámy, vážení páni, súhlasím s pripomienkami pána prezidenta k tomuto návrhu zákona a som rada, že tento zákon nepodpísal, pričom opätovne z tohto miesta apelujem na všetkých poslancov, aby sa zachovali zodpovedne a v tomto kroku návrh zákona nepodporili. Včera mi bol doručený spoločný list, zrejme nie jedinej, predpokladám, že prišiel, ak nie všetkým z vás, tak mnohým z vás, a verím, že ste si ho aspoň niektorí prečítali. Je to list Slovenskej aliancie moderného obchodu, Slovenského združenia výrobcov piva a sladu, Slovenského združenia pre značkové výrobky a Zväzu obchodu Slovenskej republiky. Ide o subjekty, ktorých sa tento návrh zákona bezprostredne dotýka, a nikto nemôže spochybniť, že ho majú prelúskaný, a títo uvádzajú, že tento návrh obsahuje viacero problematických pasáži. Poukazujú na to, že jeho ustanovenia budú mať negatívne dopady nielen na obchodníkov, ale aj na dodávateľov a spotrebiteľov. Návrh v aktuálnej podobe obmedzuje ústavou zaručené práva, akým je prezumpcia neviny, právo na spravodlivý proces alebo rovnaké podmienky pre všetkých účastníkov trhu s potravinami. To sa týka najmä ustanovenia, ktorým by sa zrušil odklad splatnosti pokút v zákone o neprimeraných podmienkach aj v zákone o potravinách. Na základe tohto ustanovenia budú musieť subjekty platiť pokuty až do výšky 5 miliónov eur už na základe rozhodnutia prvostupňového správneho orgánu. Následne, ak druhostupňový orgán alebo súd rozhodnú inak, budú musieť vymáhať tieto už zaplatené nezákonné pokuty späť, pričom súdny spor u nás trvá v priemere 7 rokov. Opakujem, dámy a páni, na jednej strane pokuta 5 miliónov eur, na druhej strane možný 7-ročný súdny spor. Skúsme sa, prosím, zamyslieť, koľko spoločností takúto situáciu zvládne? Skutočnosť je totiž taká, a to nehovorím ja, to teraz sprostredkovávam túto informáciu, že existuje viacero rozhodnutí, kedy prvostupňový a druhostupňový orgán rozhodli odlišne alebo kedy súdy rozhodli inak ako správne orgány. Existujú aj rozhodnutia, kedy právne orgány nerešpektujú rozhodnutia súdov napriek tomu, že sú nimi viazané. Čiže tá právna prax je rôzna. Nie je ustálená. Spôsobuje pre tieto subjekty právnu neistotu. Ďalej si dovolím poukázať na rozpor s európskym právom, nakoľko dochádza k obmedzeniu voľného pohybu tovarov a služieb. Okrem právnych problémov to môže znamenať aj zásadné obmedzenie letákovej ponuky pre spotrebiteľov. Môže preto prísť napríklad k obmedzeniu letákovej ponuky ovocia a zeleniny v zimnom období, keď je domáca ponuka výrazne obmedzená a len vďaka dovozu zo zahraničia vedia obchody zabezpečiť pestrosť sortimentu. To znamená, že ich nebudú môcť na letáky dávať len preto, lebo z domácej produkcie nebude dostatok tovarov k dispozícii? Vážené dámy, vážení páni, podľa čl. 55 našej ústavy sa hospodárstvo Slovenskej republiky zakladá na princípoch sociálne a ekologicky orientovanej trhovej, dámy a páni, trhovej ekonomiky. Slovenská republika má chrániť a podporovať hospodársku súťaž, nie ju ničiť a likvidovať. Trh, to je oblasť, kde pôsobia na jednej strane výrobcovia a predajcovia, ktorí predávajú, a na strane druhej spotrebitelia, ktorí nakupujú či už výrobky alebo služby. Trh neriadi žiadny úrad, nemôže ho riadiť ani štát, ale my všetci určujeme jeho trend tým, ako sa správame, že si kúpime to, čo chceme, resp. to čo potrebujeme. Trhové hospodárstvo je založené na systéme slobodného podnikania a voľnej súťaže. Ten, kto predáva, sa musí prispôsobiť tomu, kto nakupuje. Nie je možné obchodníkom prikázať, čo sa má predávať a za koľko sa to má predávať, ani čo majú uvádzať do letákov. Už vôbec nie prikazovať zákazníkom, čo majú kupovať, nakoľko trh prostredníctvom konkurencie vedie k súťaživosti, tlačí ich na kvalitu a tlačí aj na ceny prirodzeným spôsobom a s ohľadom na potreby a možnosti spotrebiteľov. Tak ako politici nedokážu žiadnym zákonom nariadiť blahobyt, nemali by sa snažiť nútiť zákonmi ľudí, aby si kupovali niektoré konkrétne výrobky, ani slovenské, ani zahraničné, a nemajú vstupovať do toho, akým spôsobom sa obchodníci snažia prilákať do svojich obchodov zákazníkov. Pretože tí najlepšie vedia, ktoré tovary a služby, v tomto prípade tovary, do svojich obchodov prilákajú. V tomto by im štát naozaj nemal brániť optimalizovať a zefektívňovať svoju reklamu a cez ňu samozrejme optimalizovať a zefektívňovať svoje predaje. Takýmito návrhmi naozaj nikomu nepomôžeme, môžeme len zničiť práve malé a stredné podniky, poľnohospodárov, potravinárov, pretože tí veľkí majú dostatočné finančné rezervy a dostatočné zdroje na to, aby sa takouto komplikovanou legislatívou vedeli nejakým spôsobom prehrýzť. Tým nechcem povedať, že v prípade tých veľkých sú takéto zásahy v poriadku, nie, nie sú. Chcem povedať len to, že ich ďaleko ľahšie zvládnu, a takéto opatrenia, ktoré budú práve pre malých a stredných veľkou komplikáciou, spôsobia ich konkurenčnú nevýhodu voči tým veľkým. Vážené dámy, vážení páni, dovoľujem si ešte raz poukázať na skutočnosť, že podľa mojich informácií Európsky parlament teraz v marci schválil v prvom čítaní smernicu o nekalých obchodných praktikách vo vzťahoch medzi podnikmi v potravinovom dodávateľskom reťazci. Ako keby táto situácia nebola dosť zložitá, my tento zákon prijmeme, pod hrozbou miliónových pokút si podnikatelia budú musieť tieto svoje procesy podľa neho horko ťažko nastaviť a následne ho budeme s ohľadom na túto novú európsku legislatívu prijímať znova. A zasa sa budú musieť podnikatelia a obchodníci teda prispôsobovať novým pravidlám. Zas ich to bude stáť peniaze, zas ich to bude stáť čas. Skutočne je toto potrebné? Preto chcem opätovne požiadať ctené plénum, aby sme sa vrátili späť z kratšej cesty, napriek tomu, že už sme dosť dlhú cestu prešli, ale ešte stále je šanca sa z tejto cesty vrátiť, a žiadam teda a prosím ctené plénum, aby tento návrh nepodporilo. Ďakujem.