Sulík, Richard, podpredseda vlády a minister hospodárstva SR (2021-10-26):
Ďakujem pekne za slovo. Pán Richter, nebol som celý čas počas vášho vystúpenia tu v sále, ale to, čo som počul, a teraz fakt bez najmenšej irónie, chcem veľmi oceniť konečne konštruktívna, i keď kritická, však niektoré veci aj bytostne s vami nesúhlasím, ale konečne konštruktívny príspevok. Konečne je na čo reagovať a je o čom diskutovať v parlamente. Konečne to nie je dokola len to stále isté, tých 4 – 5 hesiel od môjho vysvedčenia, cez podiel na tej nehnuteľnosti v Austrálii a 15 rokov staré a tisíckrát vysvetlené OLO a tak ďalej. Takže úplne úprimne, mňa ste príjemne prekvapili, a to si veľmi cením. Preto budem iba vecne reagovať na niektoré veci, ktoré ste povedali. Medzi rečou ste spomenuli, že povedali, ministerstvo hospodárstva nekompenzovalo nič. To ste povedali v súvislosti, že doprava niečo robila. Tak, pán Richter, nájmy. Desaťtisíce zmlúv vrátane následnej kontroly, vrátane tiež niekoľko trestných oznámení išlo, tiež sme niektoré platby zastavili. S nájmy sme mali kopec roboty. Potom pomoc pre nepravidelnú autobusovú dopravu, potom pomoc pre tzv. kreatívny priemysel, toto všetko procesovalo ministerstvo hospodárstva a takisto športové kluby, kde sme to vlastne celé pripravili, zafinancovali z nášho rozpočtu a potom sme to posunuli ďalej. Čiže nie je pravda, že by sme vôbec nepomáhali. Potom druhá vec, ktorú chcem spomenúť, to sú tie úrady práce. Oceňujem, že ste následne dali na poriadok, ja som teda nikdy nepovedal, že treba zrušiť úrady práce. Áno, správne hovoríte, úrady práce neexistujú, existujú ÚPSVaR-y majú kopec iných úloh a tie musí niekto robiť. Keby sme zrušili tie úrady práce, no tak úlohy prischnú aj s ľuďmi, to nemá žiaden zmysel. Vôbec mi tu nejde o tú inštitúciu, tá nech funguje ďalej, ale ide mi o tú činnosť. Štát dnes zamestnáva, úrady práce majú asi 9-tisíc zamestnancov z toho asi 2-tisíc sa venuje sprostredkovaniu práce. Napriek všetkému, čo tu bolo povedané, ja viem, že je veľmi pekné, ľúbivé, je to veľmi ľúbivé povedať, že doba je ťažká a majme ich a to je super, majú výplaty a tak ďalej. Ale treba si uvedomiť, že kto tých ľudí platí, platia ich daňoví poplatníci. Ja som nestretol človeka, ktorý by chválil funkčnosť úradov práce, teda ÚPSVaR-ov, čo sa týka sprostredkovania a nie tých iných vecí. Tiež si uvedomujem, že vybavili desiatky tisíc žiadostí veľmi rýchlo teraz v rámci tej pomoci, a preto ma aj trochu mrzí osud Milana Krajniaka, ktorý teraz čelí tým 24 miliónom. Minimálne sa ukázalo, že už v auguste podal trestné oznámenie, čiže to si myslím, že bude vysvetlené. Podvodníci sa jednoducho vždy nájdu, môžte to myslieť sebelepšie, ja som sa s tým stretol pri tých nájmoch. My sme postupovali veľmi rýchlo, v tej prvej vlne nájmy išli do troch dní, áno, bohužiaľ, nalepili sa na nás podvodníci, a teda veľmi dúfam, že ich stihne spravodlivý trest. Prechod politiky práce pod ministerstvo hospodárstva, to hovoril aj tu pán kolega z prvej rady. Ja si nemyslím, že to by bola, že to by bol dobrý krok, myslím si, že má to ostať tam, kde to je. To, čo ministerstvo spravuje, to sú, to sú tie zopár podnikov, ktoré vlastní štát. To je vlastne celá energetika, celá významná energetika, to nie je o zamestnancoch, to je o megawattoch a o povoleniach a o súhre, o regulácii, ktorú robí ÚRSO. Tam tiež je veľmi dôležitá komunikácia. Ja si nemyslím, že to by bol správny krok presúvať politiku práce. Ak by, a ja si nemyslím, že by si to myslel môj kolega pán minister Krajniak, ale ak by náhodou niekto v tomto období s tým došiel, tak by som sa tomu bránil. Naopak, myslím si, že pod ministerstvo hospodárstva by mali byť presunuté veci, ktoré sa týkajú priamo priemyslu, napríklad ten envirofond. Ten je dnes medzi úplne nelogicky medzi životným prostredím a financiami a mal by byť pod MH. No a na záver Dušan Muňko, tak ty si začal čítať, ctený kolega, rôzne opatrenia, neviem, kde si to zobral z nejakého zoznamu. Predtým si hovoril, že veľa ľudí sa vyjadruje k veciam, ktorým nerozumie dostatočne a do tej energetiky si myslím, že nevidíš toľko, čo vidíš napríklad do správy Sociálnej poisťovne. A chcem spomenúť dve veci. Začal si hovoriť pásmové, neviem, čo to je, to, čo ideme robiť, to pásmové, to, je na tú TPS-ku, to ideme robiť. A chcem uviesť jeden na záver, teda jeden príklad, ako sa dá robiť aj taký hektický akcionizmus. Čo spravila česká vláda? Česká vláda ide znižovať dépéháčku na mesiace november a december teraz. Tak prosím vás pekne, komu to pomôže, mi vysvetlite. Však domácnosti majú dnes až do konca roka regulovanú nízku cenu, domácnosti ešte necítia to zvýšenie cien v tomto roku. Pocítia ho až od 1. januára o tie tri, štyri eurá mesačne. Oni majú teraz také ceny, dokonca citeľne nižšie, ako mali minulý rok, asi o 6 percent, oni majú dnes ešte nižšie ceny, ako mali minulý rok. Zatiaľ sa domácnostiam nezvýšil ani cent, čo im chcete odpúšťať zrazu DPH na mesiace november, december? Česká vláda to spravila, možno vieš prečo, spravila to preto, lebo Babiš zanechal ešte na pamiatku takú, aby si spomenuli naňho občas, takú nie menšiu zákernosť, že zrušil DPH. Takže domácnostiam tá DPH nijak nepomôže, tu je nejaká regulovaná cena, ktorou sa už dokonca roka nemení. Kebyže dnes zrušíme DPH, tak by asi dodávatelia zvýšili o to tú cenu, ak by to mohli, to neviem teraz presne. Podnikom, tam je problém s cenou a tam bude problém budúci rok. Podnikom to zrušenie DPH nijak nepomôže alebo zníženie, lebo oni si odrátajú na vstupe, im je to jedno. Keď má podnik na vstupe milión eur DPH a zaplatí za energie 200-tisíc DPH, rozdiel 800-tisíc odvedie. Keď mu tú dépeháčku zrušíte, no tak odvedie milión. To je suma s nulovým súčtom, teda hra s nulovým súčtom. DPH by bolo asi najmenej účinný prostriedok. K tým cenám energií chcem ešte raz povedať. Budúci rok nebudú problém v domácnostiach, lebo majú regulované ceny a tie regulované ceny vyrátané na základe nízkych trhových cien z tohto roka. V plyne sa vrátime vlastne k minulému roku, keď prerátate ku mzdám, tak dokonca to bude menej budúci rok. Problém nie sú domácnosti budúci rok, nie sú, každý, kto sa na to trochu bližšie pozrie, tak to vidí. Budúci rok budú problém firmy, priemysel a najmä ten, ktorý je s vysokou energetickou náročnosťou. Ten ďalší rok ´23 budú problém domácnosti, budú veľký. Teraz čo v tom robíme. Tak robíme v tom to, že už teraz začíname jednať so Slovenskými elektrárňami, aby prúd, ktorý ešte nepredali, rezervovali pre domácnosti, to je ten opt and gap, to znamená mať opciu na zastropovanú cenu. Lebo dnes stojí síce elektrina na forwarde na budúci rok 120 euro, 130 euro, ale keď si dnes chcete kúpiť na ´23 rok, hádajte, koľko stojí. Stojí 80. A to nie je žiadna dráma, keďže dnes ide do regulácie 69. Ono to aj ukazuje, že toto je len skrátka nejaká prudká vlna, ktorá sa preženie Európou, to cenové navýšenie, a potom to začne klesať. Preto aj ´23 roku už priemysel nebude mať problém, budú mať problém domácnosti, lebo sú takpovediac rok v omeškaní, preto lebo na ten ´23 rok bude vyrátaná cena z toho, čo nás čakajú tie vysoké ceny budúci rok. Takže tam sa snažíme dať, že mať opciu mať možnosť na nejakú zastropovanú cenu, spotreba elektriny pre všetky domácnosti je 5 TWh, Slovenské elektrárne majú nepredaných ešte 12. Tak keby sa toto podarilo, rokujem aj s generálnym riaditeľom Strýčkom, ale aj s priamo Enelom. Mal som stretnutie so Simonem Morim, to je dvojka v Enely, tak keby sa toto podarilo, ja to teraz nehovorím ako hotovú vec, ale iba že čo podnikám, to ste sa pýtali, tak to by bola dobrá správa. V 2023 roku budeme potrebovať presne to, čo požadujete. Či už extrémne nízka tarifa pre ener... alebo teda nízka tarifa pre rodiny, ktoré sú ohrozené energetickou chudobou alebo tie energetické šeky, možnože aj zníženie DPH. Treba to dobre premyslieť prerátať a určite sa budeme tomuto venovať. Pán Richter, ešte raz ďakujem za korektné vystúpenie.