Vetrák, Milan, poslanec NR SR (2023-03-30):
Ďakujem pekne. Ja by som to v dvoch minútach asi nestihol, tak takýmto spôsobom možno to bude o minútu-dve dlhšie, ale zareagujem na to, čo odznelo v rozprave. Ak na niekoho zabudnem, tak mi tak dajte najavo, ja si potom spomeniem, ale myslím, že nezabudnem. Začnem pani poslankyňou Zemanovou. Áno, akonáhle sa otvorí zákon o rokovacom poriadku, tak nás napadne mnoho vecí, ktoré, o ktorých roky hovoríme, alebo mesiace, a chceli by sme, máme tú ambíciu proste urobiť tú novelu dokonalou, len – a ja za iných okolností by som to bol zástancom, ale skutočne hľadali sme tuná kompromis, však vy viete dobre sama, aj v tomto smere, aby, aby to náhodou potom niekto nevyhodnotil ako prílepok, lebo ak by sme tam nabaľovali ďalšie, ďalšie veci do toho rokovacieho poriadku, ktoré priamo nesúvisia s tou základnou novelou zákona o tvorbe zákonov, tak by sa niekto na to mohol začať pozerať aj takto, a myslím, že by to potom narobilo viac škody ako úžitku. Ale na druhej strane hovoríme spoločne, však mali sme o tom na tú tému niekoľko stretnutí, že boli by sme radi asi spoločne, keby sa nám podarila ešte do konca volebného obdobia nejaká novela rokovacieho poriadku, ktorá by znamenala stíšenie legislatívneho procesu. O tom sa treba rozprávať aj kvôli tomu, že každý si ju predstavujeme trochu inak. Bude treba nájsť nejaký kompromis, ale nielen kompromis názorový, ale aj kompromis s tým, že aké sú tu technické vymoženosti tohto parlamentu, čo, čo si ten parlament môže za súčasnej situácie dovoliť, lebo naozaj sa vždy pri tých novelách treba rozprávať aj so samotnou Kanceláriou Národnej rady, že či to bude realizovateľné, lebo niekedy tie naše ambície predbiehajú proste tie technické vymoženosti, ktoré sú k dispozícii, aj čo budú schopní poslanci zvládnuť, lebo poslanci tých povinností až tak veľa pri predkladaní návrhov zákonov nemajú. My sa im snažíme trošičku im teraz pridať nejaké. Ak by sme sa pustili do tých ďalších novelizácií, tak by sme im potenciálne vedeli pridať aj viac tých povinností a nie je to vždy jednoduché, lebo každý máme síce nejakých asistentov, ale nie všetci tí asistenti majú na starosť tvorbu zákonov. A nie každý poslanec má ambíciu tu predkladať desiatky zákonov. Niektorý poslanec viac a radšej pracuje v teréne, stretáva sa s ľuďmi, ale súhlasím, že keď potom je takýto poslanec, tak by mal zvážiť svoje schopnosti aj vo vzťahu k predkladaniu zákonov, že vždy sa na to dá pozerať z oboch strán. Ale verím, že sa nám ešte do konca volebného obdobia podarí dohodnúť na niečom, čo bude znamenať minimálne to stíšenie legislatívneho procesu, lebo či už tu sme v opozícii, alebo koalícii, alebo proste na akejkoľvek strane politickej, tak vždy si želáme, aby, ako povedal aj pán poslanec Suja, nevznikalo niečo, čo niekto môže označiť aj za legislatívny chaos, aj keď podľa mňa sa toto slovo v posledných dňoch a týždňoch účelovo používa, a nie je to celkom tak. Lebo keď hovoríme o legislatívnom chaose, tak a bolo, pýtali sa vždy tých ľudí, že čo si pod tým predstavujú, tak väčšinou tí ľudia zareagovali iba spôsobom, že no predkladajú sa tu návrhy zákonov, ktoré majú dopad na štátny rozpočet. No ony sa vždy predkladali také návrhy zákonov. Dôležité je, že či sa aj schvália také návrhy zákonov, ktoré majú dopad na štátny rozpočet, nie či sa predkladajú, lebo predkladali sa vždy, a to samo osebe neznamená legislatívny chaos. A ja netvrdím, že toto ste práve mysleli, ale treba sa vždy naozaj aj pýtať, že čo si pod tým ten človek predstavuje a či, či to slovo len nie je zásterkou na to, aby sme svojím spôsobom dehonestovali ten parlament, lebo my tým, že podporujeme niekedy takéto účelové vyjadrenia, že legislatívny chaos, poslanci ani nevedia, čo robia, nevedia, o čom hlasujú, tak potom sa to, potom sa to prejavuje aj napríklad v tej dôveryhodnosti v samotný parlament, takže myslím si, že aj my sami by sme mali zvažovať, že akým spôsobom sa vyjadrujeme v týchto veciach vo vzťahu k parlamentu, lebo niekedy si sami robíme zbytočne v tomto smere škodu. A to ja vôbec nehovorím, že tento parlament bežal dokonale, nebežal tak ani žiadny iný parlament predtým. Mne skôr vadilo možno tie prvé dva roky, že pod tou zásterkou tej pandémie sa schvaľovali tuná aj zákony v skrátenom legislatívnom konaní, ktoré pri takom prísnejšom pohľade by asi nemali byť schvaľované v skrátenom legislatívnom konaní. Keby som už ja o niečom hovoril, to ustálo po prvých dvoch rokoch, tieto posledné dva roky to už je štandard, ktorý tu bol. Keď sa pozriete niekoľko volebných dozadu, tak dokonca máme menej skrátených konaní, ako sme mali v minulosti. Ale treba si potom aj povedať, že čo znamená ten legislatívny chaos, a rozdiskutovať si to, lebo ja si nemyslím, že je tu legislatívny chaos. Sú tu niektoré veci, ktoré sa dajú vylepšiť, ale možnože ste to mysleli jednoducho tak, že niektoré veci sa vám nepáčia a treba o tých veciach hovoriť. A pokiaľ tie veci sú riešiteľné cez rokovací poriadok, tak, tak skúsme to upraviť. Ale vždy bude platiť aj to, čo hovorí pán poslanec Dostál, že jedna vec je, že si nakreslíme, a napíše a schválime pekné pravidlá. A potom je druhá vec, že čo z tých pravidiel má nejakú ústavnú intenzitu, aby to mohlo byť vyhlásené za protiústavné, lebo v zásade iná sankcia nie je. My voči akémukoľvek zákonu, ktorý schválime v parlamente, pokiaľ to porušenie toho legislatívneho procesu nie je také, že má až ústavnú intenzitu, tak v zásade za to sankcia nie je, jedine že ten zákon by bol vecne zle spracovaný alebo by bol protiústavný, tak to áno. Ale pokiaľ, čiže aj nad týmto treba uvažovať a to je presne to, čo hovorí pán poslanec, že pokiaľ tu nebudú poslanci, ktorí budú chcieť, aby sa to pravidlo dodržiavalo, a pokiaľ nebude na vláde to ministerstvo chcieť kvalitne robiť stanoviská, lebo však aj tam sa môžu meniť ľudia, tak aj na vláde nám to môže niekto obštruovať a takisto v parlamente sa na to nemusí prihliadať. Proste budú, ak tu bude väčšina poslancov takých, že im bude jedno, že ten navrhovateľ nezmení tú účinnosť, ak budú dopady na podnikateľov, na 1. januára, júla, no ak tu bude naozaj väčšina taká, tak potom si zbytočne v zásade schvaľujeme aj rokovací poriadok. Ale pokiaľ tu väčšina bude taká, že naozaj bude vplývať pozitívne, pozitívnym smerom a aj tak troška smerom ako keby ohľadne disciplíny na toho poslanca, že pozri sa, však tu máš zákon, mal by si dodržiavať zákony, skladáš tu sľub, keď nastupuješ ako poslanec, že budeš dodržiavať zákony, nemáš tam termín nadobudnutia účinnosti a tu má stanovisko ministerstva hospodárstva, prebrali sme si to na gestorskom výbore, naozaj majú pravdu na tom ministerstve, sú tam dopady, no tak si to oprav pekne, lebo inak ti to neschválime. Tak pokiaľ to takto nebude fungovať aj s tým, s tým dotiahnutím do konca, no tak sa nám môže stávať, že ten zákon bude niekedy aj porušovaný. Potom ešte môže byť nejaká brzda v podobe prezidenta, prezidentky že by to potenciálne kvôli tomuto vrátila, môže to spraviť, čiže sú rôzne cesty. Uvidíme, ako sa toto pravidlo zavedie do života. K tomu, čo hovoril pán poslanec Oravec, ale aj k ostatným, ja, ja vidím na vás, že si uvedomujete, že, alebo že viete o tom, že podnikatelia by vo vzťahu k nám privítali prijatie tohto pravidla. Dokonca vo vzťahu k parlamentu je toto jedno z najdôležitejších pravidiel, ktoré oni od nás očakávajú, že prijmeme. Skutočne ak ste s nimi mali možnosť hovoriť, tak ak sa toto podarí prijať, tak z ich strany v rámci tých očakávaní voči parlamentu, ktoré mali, tak toto bude jeden zo zásadných krokov. No a pokiaľ ide o to, čo hovoril pán poslanec Svrček, my tam máme tú výnimku, ktorá s týka právne záväzných aktov Európskej únie, čiže pokiaľ nastane taká situácia, tak vtedy sa ten termín 1. január, 1. júl nemusí dodržať. Pokiaľ ide o tú, tú ďalšiu vec, ktorú si spomínal, pán poslanec, že by sme sa mali pozrieť trochu aj na inú úroveň, a to je obecná úroveň, súhlasím. Len dobre, možnože by to nebol prílepok k tomuto zákonu, keby sme to chceli riešiť, ale vieš, aké je ťažké otvárať zákon o obecnom zriadení, že to urobiť bez toho, aby si sa aspoň raz stretol so samosprávou, neni veľmi ako najšťastnejšie, lebo veď viete, že aj tá samospráva má svojich predstaviteľov, ktorí by potom protestovali. Čiže máme v parlamente predložené návrhy zákonov, ktoré nám otvárajú aj 369, máme ich niekedy v prvom čítaní, ešte niektoré, niektoré budú podané podľa mňa na najbližšiu schôdzu. A ja si myslím, že v rámci tých diskusií ich tiež mám a budem mať aj so samosprávou v rámci tých diskusií. Ja sa ich rád opýtam a verím, že to urobíte aj vy, či by nechceli aj oni nejakým spôsobom si sprísniť to prostredie a tie predpisy, ktoré prijímajú voči podnikateľom. Len tam by som bol opatrný troška z toho... alebo z toho pohľadu, že nie vždy tá administratíva na strane obcí, a najmä tým menších obciam, miest je tak personálne nadimenzovaná, aby si vedeli prikladať ďalšie a ďalšie povinnosti. Čiže ja čisto koncepčne filozoficky s tebou súhlasím. Podľa mňa tu už nebol priestor na to, aby sme to riešili, ale vieme to určite do budúcna riešiť, hlavne ak samosprávy nebudú nám protestovať, že, že okrem peňazí nemajú ani ľudí na to, hej, že tak to zjednoduším. No a ak som na niekoho zabudol, to sa, kto diskutoval, tak sa, tak sa ospravedlňujem, ale ja som a pán Taraba tu už nie je, takže na neho som nereagoval. Ale som veľmi rád, že aj on má podobnú odozvu zo strany podnikateľov ako mám aj ja, aj ďalší, že takéto pravidlo a prijatie takého pravidla bude pre náš všetkých len bonusom a o nás všetkých vytvorí, a o nás všetkých poslancov aj v parlamente vytvorí obraz, že naozaj rešpektujeme podnikateľov, najmä tých menších, stredných, tí, ktorí najviac potom doplácajú, keď je nestabilné právne prostredie, a že chceme aj vo vzťahu k nim niečo pozitívne spraviť. A myslím si, že budú potom aj oni mať celkom dobré pocity z celého toho volebného obdobia, že sme na nich nezabudli popri tom množstve zákonov, ktoré v parlamente schvaľujeme. Ďakujem veľmi pekne.