I. Šulaj, poslanec: (2004-10-26):
Po prvé. V § 11 sa vypúšťa ods. 2 a vypúšťa sa poznámka pod čiarou k odkazu 65. Doterajšie odseky 3 a 4 sa označujú ako odseky 2 a 3. Po druhé. V § 35 ods. 1 písm. b) sa vypúšťajú slová „a sumu, o ktorú sa znižuje základ daní u poberateľov dôchodku (§ 11 ods. 3)“. Po tretie. V § 36 ods. 6 sa vypúšťa písm. c). Po štvrté. V 37 ods. 1 znie: „ Nárok na zníženie základu dane preukazuje zamestnanec zamestnávateľovi, ktorý je platiteľom dane, odvolávka na č. 122, predložením dokladu o oprávnenosti nároku na uplatnenie nezdaniteľnej časti základu dane podľa § 11 ods. 1 písm. b) a vyhlásením o výške vlastného príjmu manželky (manžela).“ Po piate. V § 37 ods. 3 sa vypúšťajú slová „písm. a) a b)“ a vypúšťa sa tretia veta. Po šieste. V § 38 ods. 4 sa vypúšťajú slová „alebo nezdaniteľnú časť základu dane na daňovníka u toho zamestnanca, ktorý je poberateľom dôchodku (§ 11 ods. 2)“ a vypúšťa sa písm. c). Uvedený pozmeňujúci a doplňujúci návrh som už odôvodnil. Chcem povedať ešte jednu vetu, ktorá možnože zarezonuje u vás a bude dôležitá pri vašom rozhodovaní. Myslím si, že takéto ustanovenia alebo takáto novela by sa mohla týkať aj dôchodcov podnikateľov, samostatne zárobkovo činných osôb a tam už nevidím dôvod, aby títo podnikatelia, ktorí odvádzajú dane štátu a ktorí platia odvody do jednotlivých fondov, aby nemali také isté podmienky na podnikanie ako podnikatelia, ktorí ešte nie sú v dôchodkovom veku. Takže má to aj sociálny, aj propodnikateľský zámer. Ďalej mi dovoľte, aby som sa vyjadril k niektorým pozmeňujúcim návrhom, ktoré vznikli v našom výbore. Možnože máte pred sebou spoločnú správu, ja odporučím všetkým poslaneckým klubom, aby odsúhlasili znenie § 20 ods. 9 písm. a). Ide o nevyčerpané dovolenky vrátane poistného, príspevkov, odmeny, prémie vrátane poistného, na ktoré sa  môžu vytvárať rezervy alebo bývalé takzvané dohadné účty, alebo účty 326, to sú nevyfakturované dodávky a služby, aby takéto dodávky služieb, tovarov, rezervy vstupovali už ako daňový náklad za rok 2004. Viete, že na túto tému som vystupoval už pri novele zákona č. 595 a vtedy vznikol problém, ako budeme posudzovať jednotlivé rezervy z daňového hľadiska. Myslím si, že rok 2004 zatiaľ vykazuje celkom dobré výsledky, čo sa týka plnenia štátneho rozpočtu, ak aj niektoré náklady budú dvojakého charakteru, napríklad audítorské služby. Aj skutočný výkon, aj rezerva v tomto roku môžu byť rezerva auditu na rok 2005, môžu byť v daňových   nákladoch    roku     2004. I napriek tomu si musíme zvoliť jeden rok, ktorý bude pre nás nosným a ktorým spravíme prevodový mostík do ďalšieho obdobia, preto odporúčam, aby tento návrh v spoločnej správe bol podporený. Dovoľte mi však, aby som sa ešte zaoberal aj niektorými teoretickými alebo východiskovými myšlienkami, ktoré sú v   zákone o dani z príjmu, a jeho ďalšieho zdokonalenia alebo možnosti, ktoré tu budú môcť byť. Možnože keby si viacero poslaneckých klubov našlo trochu času a vytvoril sa jeden názor na pragmatické riešenie problémov, vedeli by sme aj tento zákon, ktorý je taký veľmi dôležitý pre každodenný život či občana, alebo zamestnaného človeka, alebo podnikateľa, zdokonaliť. Zastavím sa napríklad pri § 8, ktorý definuje ostatné príjmy a zároveň aj výdavky pri ostatných príjmoch. Tu je napríklad povedané, máme to v ods. 11, že v § 8 ods. 5 písm. b) sa na konci pripájajú tieto slová: „Pričom pri nehnuteľnostiach sa vychádza z hodnoty v čase nadobudnutia zistenej podľa osobitného predpisu.“ Ak teda niekto predáva nehnuteľnosť, ktorá podlieha dani, ktorá je predmetom dane, nie je oslobodená do piatich rokov a túto nehnuteľnosť predáva, tak je asi jasný jeho príjem, pretože v kúpnopredajnej zmluve alebo zmluve o prevode nehnuteľností si dohodne určitú konkrétnu sumu. Ide predovšetkým v § 8, nie predovšetkým, ale len o fyzické osoby. Je tu namieste otázka, ako sa stanoví cena, ktorá by mala vstupovať do výdavkov? Je tu možné, že ústretový prístup, že výdavok je tá cena, za ktorú som to kúpil i napriek tomu, že existujú odpisy investičného majetku, ktoré to môžu znižovať, myslím si, že toto je v prospech občanov tohto štátu a nemám nič proti tomu, ale zamyslime sa nad tým, že sú tu aj občania, ktorí napríklad kupovali nehnuteľnosti na hypotekárne úvery. Oni kúpili tú nehnuteľnosť, dajme tomu za milión korún, ale splácajú ešte úroky. A tieto úroky sú takisto ich výdavkom, ktoré oni v zmysle § 8 nemôžu považovať za nejaké zdaniteľné výdavky, ktoré by ovplyvňovali ich ďalší príjem, pokiaľ túto nehnuteľnosť nepredajú, ale mohli by sme uvažovať aj tak, že ak by táto nehnuteľnosť bola predaná a bola krytá hypotekárnym úverom, aby aj časť tých úrokov, ktoré do obdobia predaja zaplatí tento občan, mohla vstupovať do daňových nákladov. Možnože  to  by  bola jedna z tých schodných ciest, ktorá by bola asi schodná pri viacerých poslaneckých kluboch. Dovoľte mi však, aby som sa zaoberal aj jednou metodickou vecou, ktorá ma momentálne trápi, v novele zákone o dani z príjmov a na ktorú si ja osobne neviem dať nejaké logické vysvetľujúce stanovisko. Ide o ods. 22 a v ods. 22 vlastne definujeme nanovo § 9 ods. 2, kde sa dopĺňajú písm. s) a t), ktoré znejú, predovšetkým ma bude zaujímať písm. t). § 9 je paragraf, ktorý definuje, čo je oslobodené od dane u fyzických osôb a tam je povedané, že oslobodené od dane sú aj finančné prostriedky plynúce z grantov poskytnutých na základe medzinárodných zmlúv, ktorými je Slovenská republika viazaná. Podobná skutočnosť je definovaná aj v ods. 33, kde definujeme nanovo § 13 ods. 2 písm. e) až h) a pod písm. h) je povedaná približne tá istá skutočnosť, ktorá sa týka právnických osôb. Oslobodené od dane sú finančné prostriedky plynúce z grantov poskytovaných na základe medzinárodných zmlúv, ktorými je Slovenská republika viazaná. Viete, pri tejto metodike podľa môjho názoru vznikajú viaceré problémy. Po prvé. Možnože ja neviem sám odborne posúdiť, čo je to grant. Ak si zoberiem štátny rozpočet, mám tam granty a transfery. Sú to tie finančné prostriedky, ktoré k nám budú prúdiť vo forme grantov a ktoré budeme dávať ako transfery následne fyzickým osobám alebo právnickým osobám ako podnikatelia? To je moja prvá otázka. Alebo pod pojmom grant mám rozumieť nejaké dary, alebo mám pod pojmom grant rozumieť niečo iné? Teda pýtam sa, či by nebolo dobré a vhodné, aby sme takú dôležitú vec definovali aj v zákone o dani z príjmov, lebo ak grantom sú tie finančné prostriedky, ktoré môžu plynúť z prostriedkov EÚ, čo je dosť vysoká suma, tak potom tieto prostriedky asi by boli oslobodené od dane z príjmu a zároveň vzniká otázka, keby som napríklad za to kúpil investičný majetok, či tie odpisy by boli daňové? Keby som išiel teraz myslím si, že k § 21, hovorí o daňových a nedaňových nákladoch, pýtam sa, či takýto odpis by    bol   daňovo   uznaný? Ale nemusím  hovoriť   len   o    grantoch z Európskej únie, môžem hovoriť aj o nejakých iných grantoch, ktoré možnože nejaké iné nadácie dávajú alebo nedávajú a tu vzniká problém. Ak oslobodím príjem a neuznám daňový náklad, je to isté, ako keby som mal daňový príjem a daňový náklad. Čiže, čo sme spravili v zákone o dani z príjmu? Či sme chceli sledovať nejaký špecifický produkt, ktorý tu na Slovensku je, alebo či celoplošne sme chceli len oslobodiť príjem od dane, ktorý je veľmi problematický. Ďalej by som chcel upozorniť na § 17 ods. 15 až 17, to je myslím si, že v pododseku 39. Tu je povedané, že pri zrušení opravných   položiek   a   zrušení rezerv na   účet    nerozdelený   zisk v minulých rokoch sa základ dane zvyšuje o zaúčtovanú výšku zostatkov týchto účtov. Myslím si, že tento zákon by mal nastúpiť do platnosti až od 1. 1. 2005, ale pozrime sa na účtovníctvo a na zdaňovanie roku 2004. Do 31. 12. 2003   platili   zákony, ktoré   definovali starý zákon o dani z príjmov, ktorý nadväzoval aj na zákon o rezervách a opravných položkách, teda do 31. 12. 2003 kvázi sme mohli tvoriť opravné rezervy na opravu investičného majetku, od 1. 1. 2004 to už v podstate nie je možné, myslím si, že tie časové obdobia sú správne, tak ako ich hovorím, a 1. 1. 2004 sa táto rezerva musela zúčtovať do účtu 428, to je nerozdelený zisk. To znamená, že niečo to, čo som mal kedysi v daňových nákladoch, a to bolo aj z hľadiska účtovníctva, aj z hľadiska daní v zmysle zákona č. 366, platného zákona, teraz sme pretransformovali na  účet 428, to je nerozdelený zisk. Pýtam sa, ak v roku 2004 si 2. januára niekto z tohto nerozdeleného zisku, pretože to je účtovná kategória, vyplatí celý tento nerozdelený zisk, asi by som mal už postupovať podľa zákona č. 595 a nemal by som zdaniť ani korunu zrážkovej dane. Neviem, či toto je správne, alebo nie, je mi jasné, že táto rezerva sa mala potom rozpúšťať do určitých rokov a vlastne by mi mala ovplyvňovať základ dane, a to podľa toho, ako som mal stanovené rozpustenie rezervy alebo podľa určitej skutočnosti, ak som tento plán nemal, tak by som to mal jednorazovo rozpustiť. Len pýtam sa, ako to budete kontrolovať, keď ten účet 428 už bude úplne rozdelený a keď už bude mať nulový zostatok. Takže asi toľko k zákonu o dani z príjmov. Predpokladám, že niektorých, ktorých vás to zaujíma, aj tam našli ďalšie možnosti, ako sa vyhnúť daniam, čo som ja nechcel mať ako hlavný ideový motív, a myslím si, že ani ministerstvo financií, keď spracúvalo tento zákon. Ďakujem za pozornosť.