Baláž, Radovan, poslanec NR SR (2018-09-12):
Ďakujem za slovo, pán predseda. Vážené kolegyne, kolegovia, dovoľte mi, aby som na rokovanie Národnej rady predložil návrh za skupinu poslancov zo Slovenskej národnej strany, ktorým sa dopĺňa zákon č. 91/2010 Z. z. o podpore cestovného ruchu. Cieľom návrhu zákona je podpora domáceho cestovného ruchu prostredníctvom zavedenia nových, nových nástrojov financovania rozvoja cestovného ruchu. Medzi navrhované nástroje financovania patria rekreačný poukaz, podpora rozvoja cykloturistiky a poskytovanie investičnej pomoci pre oblasť cestovného ruchu. Rekreačný poukaz v spojitosti so zavedením nového inštitútu do Zákonníka práce vytvorí možnosť a zvýši motiváciu pre ekonomicky aktívnych obyvateľov a ich najbližších rodinných príslušníkov stráviť dovolenku v Slovenskej republike za finančne zvýhodnených podmienok. Podpora rozvoja cykloturistiky reflektuje na výrazne stúpajúci záujem o cykloturistiku na Slovensku a skutočnosť, že turisti sa neraz stretávajú s chýbajúcim zázemím alebo nedostatočným značením cyklotrás. Súčasťou podpory domáceho cestovného ruchu budú aj investičné pomoci umožňujúce investície napríklad do infraštruktúry, ktorá vytvára predpoklady na zvýšenú atraktivitu destinácií, ktoré majú stimulovať zvýšenie počtu prenocovaní na území Slovenska. Predloženým návrhom zákona sa do Zákonníka práce zavádza nový inštitút – príspevok na rekreáciu zamestnancov, keďže momentálne v Slovenskej republike neexistuje žiaden cielený systémový nástroj na podporu domáceho cestovného ruchu, ktorý by bol mierený na ekonomicky aktívne obyvateľstvo. Obdobné inštitúty sú v štátoch, ako napríklad Francúzsko, Maďarsko a Taliansko, ktoré sú úspešné a systémové. Navrhuje sa, aby príspevok na rekreáciu zamestnancov poskytoval zamestnávateľ povinne takému zamestnancovi, ktorý u zamestnávateľa pracuje nepretržite aspoň 12 mesiacov a ktorý má dohodnutý pracovný pomer na ustanovený týždenný pracovný čas, tak ako tento príspevok zamestnanec zamestnávateľa požiada. Príspevok na rekreáciu takéhoto zamestnanca sa navrhuje vo výške 55% oprávnených nákladov, maximálne však vo výške sumy 275 eur ročne. To znamená, že v prípade, ak zamestnanec vynaloží na rekreáciu 500 euro a viac ročne, zamestnávateľ zamestnancovi na túto rekreáciu prispeje maximálnou sumou 275 eur ročne. V prípade, ak zamestnanec na rekreáciu vynaloží menej ako 500 eur ročne, zamestnávateľ zamestnancovi prispeje nižšou sumou, ktorá bude predstavovať príslušný príspevok vo výške 55% oprávnených výdavkov zamestnanca vynaložených na rekreáciu. Príspevok na rekreáciu zamestnancov sa má vzťahovať aj na, aj na zamestnancov vo výkone práce vo verejnom záujme podľa zákona č. 553/2003 Z. z. a má sa vzťahovať aj na štátnych zamestnancov, príslušníkov Policajného zboru, príslušníkov Slovenskej informačnej služby, príslušníkov Národného bezpečnostného úradu, príslušníkov Zboru väzenskej a justičnej stráže, colníkov, príslušníkov Hasičského a záchranného zboru, príslušníkov Horskej služby a profesionálnych vojakov. Navrhovaným doplnením zákona č. 152/1994 Z. z. o sociálnom fonde bude umožnené použiť príspevok zo sociálneho fondu aj na rekreácie zamestnancov na, nad rozsah ustanovený Zákonníkom práce a inými osobitnými predpismi týkajúcimi sa tohto príspevku na rekreáciu zamestnancov. Ďalším z opatrení pre zvýšenie atraktivity príspevku na rekreáciu zamestnancov je doplnenie zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov a zaradenie príspevku na rekreáciu zamestnancov do kategórie príjmov, ktoré nie sú predmetom dane, a taktiež jeho zaradenie do daňových výdavkov, čo môže byť atraktívne, a umožňuje využitie tohto nástroja aj pre samostatne zárobkovo činné osoby. Zavedením tohto nového inštitútu sa očakáva pozitívny vplyv najmä na ekonomicky aktívne obyvateľstvo, ktorí dosahujú nižší disponibilný príjem, ktorí doteraz nemohli si dovoliť ani jednu rekreáciu ročne. Títo obyvatelia vrátane ich najbližších rodinných príslušníkov by si tak mali môcť dovoliť aspoň jednu rekreáciu ročne potrebnú na regeneráciu fyzických a psychických síl. Predložený návrh zákona zavádzanými nástrojmi financovania cestovného ruchu a inštitút príspevku na rekreáciu zamestnancov tiež reaguje na skutočnosť, že ubytovacie zariadenia hotelového typu na Slovensku majú z pomedzi krajín Európskej únie jednu z najnižších vyťažeností. Podľa dostupných štatistík je v najslabších sezónach vyťaženosť týchto zariadení len okolo 20 %, pričom v iných obdobiach málokedy presahuje 40 % obsadenosť. Uvedené pri zachovaní súčasného stavu spôsobuje hrozbu prepúšťania zamestnancov pracujúcich v ubytovacích službách a v službách nadväzujúcich na tieto služby. Predkladaný návrh zákona má pozitívne aj negatívne vplyvy na rozpočet verejnej správy, očakáva sa zvýšenie príjmov do štátneho rozpočtu a rozpočtov samospráv zo zvýšenej spotreby služieb domáceho cestovného ruchu; očakáva sa mierne zníženie príjmov z daní z príjmov z dôvodu, že príjem zamestnanca z príspevku na rekreáciu je oslobodený od dane z príjmov a tiež s týmto príspevkom spojené výdavky. Predkladaný návrh zákona má pozitívne a negatívne vplyvy na podnikateľské prostredie, očakáva sa pozitívny vplyv na podnikateľské subjekty, ktoré podnikajú v oblasti cestovného ruchu, hlavne v ubytovacích zariadeniach; očakáva sa negatívny vplyv na podnikateľské subjekty, ktoré majú zamestnancov. Predkladaný návrh zákona má pozitívne sociálne vplyvy – veľká časť ekonomicky aktívneho obyvateľstva bude môcť využiť príspevok na rekreáciu, ekonomicky aktívna časť obyvateľstva s nízkym disponibilným príjmom bude mať väčšiu možnosť zúčastniť sa aspoň na jednej rekreácii ročne. Predkladaný návrh zákona nemá vplyvy na životné prostredie a ani vplyvy na informatizáciu a služby verejnej správy pre občana. Ďakujem pekne, skončil som.