R. Fico, poslanec: (2001-10-23):
Otvorenie tejto diskusie v parlamente je potrebné preto, lebo vláda nemôže prijímať rozhodnutia v úzkom kolektíve, ktoré sa jednoducho týkajú celého štátu. Tak ako nesúhlasíme s tým, že vláda môže rozhodovať o predaji 49 % akcií Slovenského plynárenského priemyslu, tak vláda nemôže jednostranne, jednofarebne povedať, zastavíme teraz atómovú elektráreň. Čo príde zajtra? Najprv sú to telekomunikácie, potom sú to plynárne, teraz prichádza na rad jadrová energetika. Čo bude štvrté? Bude to štát, alebo čo to bude? Takže som rád, že táto diskusia v parlamente prebieha, myslím si, že bude mať vecný rozmer a ja ďakujem poslancom, ktorí povedali alebo vyslovili podporné stanovisko. Návrh uznesenia, ktorý som predniesol, má odporúčajúci charakter smerom k vláde Slovenskej republiky.  Text zmluvy je v takom stave a v takom štádiu, že je možné zapracovať to odporučenie, ktoré Národná rada dá. Samozrejme si neviem predstaviť, že by vláda, ktorá zodpovedá parlamentu, odmietla realizovať takúto zmenu v prípade, že by Národná rada odporučila urobiť zásah do tej časti zmluvy, ako som ho naznačil vo svojom vystúpení. Ďakujem. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem pánu poslancovi Ficovi. Ďalej v rozprave vystúpi pán poslanec Benčat za klub HZDS. J. Benčat, poslanec: Vážený pán predsedajúci, vážený pán premiér, kolegyne, kolegovia. Chcel som začať trošku iným tónom, ale keďže tu odznela poznámka pána kolegu Budaja, tak som sa rozhodol, že prečítam vyhlásenie prezidenta Foratomu pána Eberharda Wilda z 12. 10. 2001. Citujem: „Európska únia potrebuje zrelý a realistický prístup k budúcemu využívaniu jadrovej energie v prípade, že tento región chce realizovať svoje energetické nároky bezpečným a udržateľným spôsobom.“ Pán Wild, ktorý prednášal príspevok na významnej energetickej konferencii v Bruseli, varoval, že európska energetická situácia bola natoľko riskantná, že tento región si nemôže dovoliť vylúčiť jeden z energetických zdrojov uprednostnením ostatných. Budeme potrebovať použitie všetkých dostupných možností v záujme udržania stability dodávky elektrickej energie a udržania cien energie na prijateľnej úrovni, povedal pán Wild. Uskutočniť výber a kúpiť si mier na politickom fronte je nebezpečná hra, ktorá ohrozí európske hospodárstvo a dobrý stav životného prostredia. Jadrová energetika bola už pridlho politickým futbalom. Teraz potrebujeme zrelší a realistickejší prístup k debate o jadrovej energii. Jadrové elektrárne sú v prevádzke v ôsmich z pätnástich štátov z Európskej únie... I. Presperín, podpredseda NR SR: Pán poslanec, dovoľte sekundu, keby som vás mohol láskavo prerušiť a privítať na balkóne našej poslaneckej snemovne generálneho prokurátora Bulharskej republiky. Vítame vás pán generálny prokurátor. (Potlesk.) Prosím, keby ste pokračovali ďalej vo svojom vystúpení. Ďakujem za pochopenie. J. Benčat, poslanec: Ďakujem. Jadrové elektrárne sú v prevádzke v ôsmich z pätnástich štátov  Európskej únie a vyrábajú približne 35  % energie Európskej únie. Jadrový podiel narastá až na 50  % v obdobiach mimo špičiek, pretože jadrové elektrárne sú hlavne používané na výrobu elektriny v základnom pásme, čo znamená výkon vyžadovaný počas celého dňa i noci. Rad štátov strednej a východnej Európy, ktoré sa uchádzajú o členstvo v Európskej únii, sa taktiež výrazne spoliehajú na elektrinu vyrobenú v jadrových elektrárňach. Takmer pred rokom publikovala Európska komisia Zelenú knihu o bezpečnosti dodávok energie v Európskej únii a vyzývala k nestrannej a nezaujatej diskusii o budúcnosti používania jadrovej energie. Zelená kniha vyzdvihla významný príspevok jadrovej energetiky k bezpečnosti dodávok a k obmedzeniu emisií skleníkových plynov. Použitím jadrovej energetiky namiesto spaľovania fosílnych palív na výrobu elektriny, Európska únia každoročne ušetrí emisiu 550 miliónov ton oxidu uhličitého, čo je hlavný skleníkový plyn. Iný spôsob realizácie takejto úspory emisií kysličníka uhličitého by bolo odstavenie štyroch  z piatich automobilov z prevádzky. Zámerne som  prečítal túto správu z 12. 10. 2001. Takže, vážne sa bavme o atómovej energii, o jadrových energiách a bavme sa z pozície Slovenska. Teda keď prejdeme na pozíciu Slovenska, treba si uvedomiť, že je značne závislé od importu primárnych energetických zdrojov, ktorý predstavuje až 80  % potreby najdôležitejšej položky dovozu primárnych zdrojov sú ropa, plyn a jadrové palivo z Ruskej federácie. Z celkovej potreby elektrickej energie na Slovensku v roku 1998 sa v jadrových blokoch v elektrárňach vyrobilo 40 %. Tepelné elektrárne dodali 22 %, hydroelektrárne 16, vtedajšie zdroje mimo Slovenských elektrární dodali 14 %, podnikové elektrárne a dovozom sa získalo 8 % elektrickej energie. A teraz k tým našim V1 a V2. Slovensko v súčasnosti prevádzkuje štyri bloky s jadrovými reaktormi VVR 440 v lokalite Jaslovské Bohunice. Prvé dva bloky s označením Jadrová elektráreň  Bohunice V1, teda EBO V1, sú obsadené tlakovými reaktormi prvej generácie VVR 440/230, pričom prvý blok bol uvedený do prevádzky v roku 1978, nie 1976, ako to bolo uvádzané, a druhý blok v roku 1980. Tretí a štvrtý blok označovaný ako Jadrová elektráreň Bohunice V2. EBO V2 sú osadené druhou generáciou reaktorov VVR 440/213. Bloky boli uvedené do prevádzky v roku 1984 a 1985. V lokalite Mochovce sa nachádzajú dva reaktory VVR 440/230 uvedené do prevádzky v rokoch 1998 a 1999. Ďalšie dva reaktory rovnakého typu sú rozostavané na 50 %, pričom slovenská vláda rozhodla o ich dostavbe, pardon, nerozhodla o ich dostavbe. Prvé dva bloky v lokalite Mochovce boli ukončené s účasťou širokej medzinárodnej spolupráce, dnes Mochovce nemajú žiadne problémy technického typu, tak ako sa tomu dnes máme možnosť presvedčiť pri skúšaní jadrovej elektrárne Temelín v Českej republike. Ja si myslím, že tá medzinárodná spolupráca bola významná a bola relevantná. V súvislosti s prevádzkovaním jadrových elektrární v Slovenskej republike vláda Slovenskej republiky garantuje ich prevádzkovú bezpečnosť a spoľahlivosť. Slovenská republiky ratifikovala ako prvý štát s inšta-lovaným jadrovým zariadením na svete dohovor o jadrovej bezpečnosti - Convention on nuclear safety v 1985. Týmto Slovenská republika jasne deklarovala ochotu a pripravenosť otvorene a aktívne sa zúčastňovať na plnení ustanovení dohovoru, pripomínam, že dohovor je prvým me-dzinárodne právnym záväzným dokumentom v oblasti jadrovej bez-pečnosti. Bol vypracovaný s cieľom vytvoriť zásady organizačných, technických a legislatívnych požiadaviek na zabezpečenie vysokej úrovne jadrovej bezpečnosti na celom svete. Ďalšou základnou charak-teristikou je kontrolný mechanizmus plnenia dohovoru zakladajúci sa na posudzovaní národných správ zmluvných strán. Vypracovanie a posu-dzovanie národných správ sa riadi pravidlami prijatými v zmysle článku 21 dohovoru. V zmysle článku 2 a na účely dohovoru boli do Národnej správy Slovenskej republiky v 1998 zahrnuté jadrové zariadenia Slovenských elektrární ako jediného prevádzkovateľa jadrových zaria-dení na Slovensku. Sú to Atómová elektráreň Bohunice bloky V1, bloky V2, Atómová elektráreň Mochovce blok V1, Atómová elektráreň A1, medzisklad vyhoretého paliva, technológia na spracovanie a úpravu rádioaktívnych odpadov, sklady upravených a tuhých rádioaktívnych odpadov. Národná správa Slovenskej republiky bola prerokovaná v roku 1998 na zasadnutí vlády číslo uznesenia 585/1998 a odovzdaná Medzinárodnej agentúre pre atómovú energiu vo Viedni, skratka MAAE 29. 9. 1998. Súčasne bola správa publikovaná na stránkach internetu v slovenskom a anglickom jazyku. Na posudzovacom zasadnutí k dohovoru, ktoré sa uskutočnilo na pôde MAAE vo Viedni v roku 1999, boli podľa vopred dohodnutých pravidiel vytvorené takzvané skupiny zmluvných štátov, bolo ich 6, ktoré v rámci svojej skupiny posudzovali a diskutovali predložené národné správy. Ostatné zmluvné štáty dohovoru mimo skupiny mali právo vopred predložiť písomné otázky k ľubovoľnej národnej správe a zúčastniť sa na diskusii. Slovenská republika dostala ku svojej národnej správe celkom 103 písomných otázok. Na všetky otázky boli spracované a odovzdané písomné odpovede. Počas prezentácie Slovenskej republiky na posudzovacom zasadnutí za účasti členov stálej misie Slovenskej republiky pri OSN vo Viedni, Ústavu jadrového dozoru Slovenskej republiky, Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky, Ministerstva vnútra Slovenskej republiky, Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky a Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky, ako aj Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky, Slovenských elektrární, Výskumného ústavu jadrovej energetiky VÚJE, predseda ÚJD, ústredného dozoru SR podrobne a otvorene odpovedal na všetky písomné i ústne otázky. Zástupcovia krajín v prvej skupine Francúzsko, Holandsko, Bulharsko, Slovensko, Brazília, Grécko, Chorvátsko, Bielorusko a Dánsko ocenili kvalitu Národnej správy Slovenskej republiky, jej transparentnosť a množstvo poskytnutých informácií. V správe prvej skupiny pred plenárne zasadnutie bolo pre prezentácie Slovenskej republiky konštatované: Je mimoriadne ocenené rýchle konštituovanie dozorného orgánu ÚJD SR, to je ten Ústav jadrového dozoru Slovenskej republiky. ÚJD Slovenskej republiky priamo zodpovedá vláde Slovenskej republiky a jeho predseda sa zúčastňuje na zasadnutí vlády, ak sa prerokúvajú otázky jadrovej bezpečnosti. Predseda ÚJD koná nezávisle v súlade s nezávislým postavením úradu. Ďalej. Slovenská strana detailne prezentovala programy zvyšovania bezpečnosti blokov V1 a V2 v Bohuniciach a blokov v Mochovciach, súčasne dosiahnutý stav ich realizácie a plány do budúcnosti, po ďalšie, vo vzťahu  k efektívnosti konfajmentu v hermetickej zóne blokov V1 v Bohuniciach, slovenská strana prezentovala argumenty vedúce k záverom, že realizované a navrhované bezpečnostné opatrenia zabezpečia, že táto otázka nie je bezpečnostným problémom. A nakoniec skupina ocenila mimoriadne výsledky v oblasti zvyšovania bezpečnosti rovnako na strane dozoru, ako aj prevádzkovateľa, čo umožňuje Slovensku poskytnúť ich vedomosti a skúsenosti iným krajinám s podobnými jadrovými zaria-deniami. Takže tu bola odporúčajúca správa k tomuto, ako vzorovo sa Slovenská republika zachovala k týmto bezpečnostným otázkam jadrových elektrární. Závery posudzovacieho zasadnutia k dohovoru o jadrovej bezpečnosti potvrdili súlad legislatívy a ostatných aktivít v oblasti jadrovej bezpečnosti v Slovenskej republike s článkami dohovoru a ocenili prístup Slovenskej republiky k otázkam jadrovej bezpečnosti a neobsahovali žiadnu negatívnu konštatáciu. Na základe uvedeného je zrejmé, že boli splnené všetky požiadavky MAAE týkajúce sa bezpečnosti jadrových elektrární  Slovenskej republiky, ktorá je najvyš-ším orgánom v oblasti posudzovania jadrovej bezpečnosti a ktorá je v oblasti jej posudzovania jediný relevantný orgán v Európe a na svete. To je medzinárodná agentúra pre jadrovú energiu, či atómovú energiu. Žiadne iné relevantné kritériá, štandardy v tejto oblasti v Európskej únii, respektíve  v krajinách G7 neexistujú. Vážené dámy, vážení páni, dovoľte mi ešte niekoľko slov k vyhláseniu vlády, ktoré sa týka uzavretia dvoch blokov V1 v Bohuniciach v roku 2006 a 2008. Model 230 v Bohuniciach na blokoch V1 sa líši od modelu 213 na V2 a blokov v Mochovciach v tom, že  model 230 je starší a pôvodne nemal  bezpečnostné vlastnosti, modernejšej konštrukcie 213. Obidva modely reaktorov VVR použité na Slovensku boli predmetom veľkého počtu externých bezpečnostných posúdení vrátane 23 misií, ktoré sponzorovala MAAE vo Viedni a ÚJD Slovenskej republiky a prevádzkovateľ zhodnotil tieto správy a formuloval rozsiahle projekty na zvýšenie ich bezpečnosti. Rekonštrukcie blokov V1 Bohunice mali za účel doviesť bloky V1 na medzinárodne prijateľnú úroveň bezpečnosti. Počas obdobia rokov 1992 až 2000 boli a sú bloky typu 230 výrazne zlepšené vo všetkých aspektoch hĺbkovej ochrany, ako sú integrita tlakovej nádoby reaktora TNR, zabezpečenie havarijného systému aktívnej zóny ECCS na zvládnutie veľkých netesností v systéme primárneho chladenia, projekt kontajmentu a konfajmentu, takže rekonštrukcia tiež zahrnuje rozsiahle zodolnenie v seizmickej oblasti. To sú možnože vážnejšie opatrenia technického typu a bez-pečnosti reaktora, ako sú trebárs zabezpečenia na padajúce lietadlo. Takže tam sú veľmi silné ochranné systémy vzhľadom na zemetrasenia. Rekonštrukcia, respektíve takto, prevádzkovateľ celkove investoval do rekonštrukcie týchto blokov viac než 10 mld. korún z jeho vlastných zdrojov. Dnes tie peniaze sú vyčíslené na 13,2 mld. myslím, môj predrečník hovoril o 10 mld. Takže... a tieto opravy sa uskutočnili bez akejkoľvek pôžičky medzinárodných bánk, respektíve z EBRD. Posú-denie bezpečnostných blokov, bezpečnostných blokov V1 Bohunice bolo v roku 1999 na dvoch nezávislých  fórach. Už v spomínanom hodnotení národnej správy MAAE v roku 1999 vo Viedni sa konštatoval značný objem prác na zvýšenie bezpečnosti vo všetkých oblastiach projektu blokov Bohunice V1. Citujem: „Väčšina zostávajúcich bezpečnostných otázok bude uznaná, keď bezpečnostné zariadenia budú schopné zvládnuť novostanovenú maximálnu projektovú haváriu DBA. Toto bolo odstránené v roku 2000, keď sa vlastne bola ukončená komplexná rekonštrukcia V1. Teda v roku 2000 boli realizované všetky odporúčania MAAE, to je reaktory typu VVR 440/230 na blokoch V1 v Bohuniciach. Ďalej môžem tiež uviesť, že na základe uvedených skutočností a odborných posudkov renomovaných medzinárodných inštitúcií už viackrát spomínaná MAAE, Siemens Elektricité de Frans a iné je zrejmé, že v rokoch 2010 až 2012 bude jadrová bezpečnosť blokov V1 Bohunice ešte stále na požadovanej medzinárodnej úrovni bezpečnosti jadrových elektrární. Sú to renomované organizácie, ktoré sú nezávislé od nášho rozhodovania a konštatovali túto skutočnosť. Preto sa nám javí prísľub vlády o ukončení prevádzkovania blokov V1 Bohunice v roku 2006, respektíve v roku 2008 za unáhlený, ničím nepodložený a vykonaný pod politickým tlakom niektorých krajín Európskej únie. V prospech ďalšieho prevádzkovania po rokoch 2006 a 2008 v predmetných blokoch V1 hovoria aj environmentálne a ekonomické argumenty. Z hľadiska ochrany životného prostredia slovenská vláda  podpísala relevantné medzinárodné záväzky v oblasti znižovaní emisií. Bolo to v Kjóto v Japonsku. Preto vláda Slovenskej republiky musí tieto aspekty zahrnúť do svojho rozhodovacieho procesu. Podiel vyrobenej elektrickej energie na blokoch V1 Bohunice predstavuje 15 až 20 % z celkovej spotreby Slovenskej republiky. Vzhľadom na to, že ide o veľký energetický zdroj, ktorý  v rámci prevádzky energetickej sústavy Slovenskej republiky pracuje v základnom prevádzkovom režime, rozhodnutie o dobe odsta-venia musí byť prijaté na základe odborných rozhodnutí v súlade s riešením otázok bezpečnosti prevádzky, ekonomiky a v neposlednom rade v súlade s enviromentálnymi aspektmi odstavenia. V prípade odsta-venia blokov V1 je možné výpadok výroby elektrickej energie riešiť zvýšeným využívaním súčasných a výstavbou nových fosílnych elektrární alebo dokončení blokov EMO 3 a 4 v Mochovciach.  V prípade výstavy fosílnych elektrární Slovenská republika nie je v stave splniť Kjotský protokol, kde hranica kysličníka uhličitého v rokoch 2008 až 2012 nesmie prekročiť v Slovenskej republike 51 mil. ton. Teda zvýšenie podielu výroby vo fosílnych elektrárňach  vyvolá v budúcom období napriek prevádzke ekologizovaných blokov nepriaznivý dopad na množstvo vypustených emisií  a spôsoby v Slovenskej republike prob-lémy v rámci dodržiavania a uplatňovania medzinárodných záväzkov. Tomuto argumentu napomáha aj ekonomická štúdia, podľa ktorej vychádza ako najlacnejší variant dostavba blokov EMO 3, EMO 4 v Mochovciach relevantne dobre a v roku 2012 až 2014 ukončiť prevádzku blokov V1 v Bohuniciach. Druhé hodnotiace fórum bola medzinárodná konferencia venovaná zvyšovaniu jadrovej bezpečnosti vo východnej Európe vo Viedni v júni 1999. Záverečná správa tejto medzinárodnej konferencie k reaktoru typu VVR 440/230 uvádza nasledovné: Najlepšie výsledky v zlepšovaní tesnosti kontajneru boli dosiahnuté v Jadrovej elektrárni V1  Bohunice. Dosiahlo sa stonásobné zvýšenie tesnosti. Po druhé. Hlavné zvýšenie bezpečnosti Jadrovej elektrárne V1 Bohunice založenej na systéme potlačenia tlaku bolo realizované. Toto a navyše zvýšená kapacita ECCS a sprchového systému kontajmentu môžu dať kontajmentu možnosť čeliť všetkým typom havárií s veľkým únikom chladiva. A po tretie. Berúc do úvahy všetky plánované a už realizované bezpečnostné opatrenia, bloky V1 Bohunice môžu byť posudzované ako príklad úrovne bezpečnosti, ktorá môže byť dosiahnutá pri reaktoroch typu VVR 440/230. Opakujem ako príklad pre iné štáty, ktoré tieto reaktory prevádzkujú - Bulharsko a podobne. V záverečnej správy z mimorozpočtového  programu bezpečnosti jadrovej elektrárne VVR a RBMK je konštatované, že po ukončení postupnej rekonštrukcie blokov V1 v Bohuniciach budú realizované všetky odporúčania MAAE pre model reaktorov VVR 440/230. Na základe výsledkov nezávislých medziná-rodných bezpečnostných hodnotení je možné konštatovať, že všetky jadrové zariadenia na Slovensku vrátane blokov V1 spĺňajú požiadavky na medzinárodne akceptovateľnú úroveň bezpečnosti. Realistický program odstavenia Jadrovej elektrárne Bohunice V1 je v zásade založený na: po prvé, priorite jadrovej bezpečnosti elektrárne, po druhé,  riešení rozvoja zdrojov pri najnižších nákladoch a reálnej tvorbe fondu na likvidáciu jadrových zariadení vyhoretého paliva a rádioaktívnych odpadov. Po tretie, v ekologických kritériách na výrobu elektrickej energie na Slovensku a udržaní medzinárodných záväzkov Slovenskej republiky v oblasti emisií  a jadrovej bezpečnosti. Realistický program odstavenia blokov Bohunice V1 v strednodobom horizonte komplexnej energetickej stratégie Slovenska pri zohľadnení uvedených kritérií je orientovaný minimálne na roky 2010 až 2012. Z porovnania súčasnej hodnoty nákladov na prevádzku a rozvoj sústav zdrojov na základe ekonomických analýz vyplýva, že súčasná hodnota nákladov z prevádzky sústavy zdrojov je vyššie pri náhrade blokov V1 klasickými zdrojmi ako dokončenie EMO 3 a EMO 4. Súčasná hodnota nákladov výrazne klesá s neskorším odstavením blokov V1. Po ďalšie.  Súčasná hodnota potrebných dotácií na likvidáciu vyhoretého paliva vo V1 výrazne klesá s predlžovaním doby jej prevádzky. Po ďalšie. Vonkajšie náklady klesajú s neskorším odstavením V1 a na druhej strane rastú so zvyšujúcim sa podielom fosílnych elektrární. A na koniec dlhším prevádzkovaním blokov V1 dochádza k výraznému poklesu celkových nákladov pri dodržiavaní požadovaného stupňa bezpečnosti V1. Ekonomické dôvody jednoznačne podporujú riešenie čo najdlhšieho prevádzkovania blokov V1 v Bohuniciach. Prevádzkovanie blokov V1 do obdobia rokov 2010 až 2012 je opodstatnené na základe skutočného technického stavu najvýznamnejších komponentov elektrární V1 Bo-hunice, ktoré sú systematicky sledované a je vyhodnocovaná  ich život-nosť. V súčasnosti možno konštatovať, že ich životnosť nebola vyčer-paná na viac ako 10 % po dvadsiatich rokoch  prevádzky. Opakujem 10 % po dvadsiatich rokoch prevádzky. Teoreticky by mala byť vyčerpaná ich životnosť na 60 %, nakoľko V1 bola projektovaná na 30 rokov.  To, samozrejme, hovorí, aká je skutočná kvalita týchto komponentov, s akou mierou bezpečnosti boli navrhované a ako sa elektráreň prevádzkuje. Preto neexistujú žiadne technické, žiadne bezpečnostné a žiadne ekonomické dôvody na to, aby elektráreň V1 v Bohuniciach bola odstavená už v roku 2006, respektíve 2008. Navyše, čo sa týka kompenzácie tých 150 mil. EUR, to je asi 6,5 mld. korún. Je to v skutočnosti zanedbateľná suma proti tomu, čo môže V1 vytvoriť pre slovenskú ekonomiku, pretože dnes pri  súčasne rôznych cenách elektrickej energie  ročne vyrába elektrinu v hodnote 5 až 6 mld. korún s 3,5-miliardovým ziskom. Podľa renovovaných odhadov v roku 2002 až 2003 sa táto cena môže zvýšiť na trojnásobok, čo by znamenalo výrobu energie v cene 15 až 18 mld. Sk. 6 miliárd sa dostáva jednorazovo, produkcia ďalších desať rokov možnože by znamenala nejakých 180 mld. korún. Čiže je to iba zlomok toho, čo sa v súčasnosti ponúka zo strany Európskej únie. Keď si zoberieme, že V1 produkuje za 900 korún 1 megawatthodinu, tak je to jedna z najlacnejších energií vôbec vyrobených na Slovensku. Takže keď zosumarizujeme tých 13,8 miliárd, ktoré tam boli investované, odstavenie by stálo dnes okolo 15 miliárd, pokiaľ by toto odstavenie realizovali slovenské firmy, ktoré sú dnes na trhu práce pomerne lacné. Ak by tieto firmy boli zo zahraničia, čo sa teda v rámci tej zmluvy, ktorú sme nevideli, zatiaľ zrejme očakáva, takže by tie náklady na odstavenie boli oveľa, oveľa vyššie než 15 miliárd nami odhadovaných. Na záver snáď treba zdôrazniť ešte niektoré aspekty, ktoré tu boli už možnože spomínané. Koncepcia rozvoja elektrizačnej sústavy Slovenska je riešená tak, aby  sa dosiahla vyrovnaná bilancia   výroby a spotreby. Krátkodobo môže dochádzať k prebytku alebo nedostatku energie a výkonu. Náklady na výrobu energie sú vo V1 po vodných elektrárňach najnižšie. Skoršie odstavenie by teda vážne zhoršilo súčasnú ťažkú ekonomickú situáciu Slovenskej republiky. Toto sa ukazuje ako nevyhnutné riešiť bezpečnú a spoľahlivú prevádzku minimálne do roku 2010 a roku 2012. Každý ďalší rok prevádzky V1 výrazne prispieva k zníženiu ekologickej záťaže v prípade, že by sa nahradzovala jej výroba fosílnymi palivami. Zvyšovanie podielu výroby vo fosílnych elektrárniach zvyšuje množstvo vypustených emisií a spôsobuje Slovenskej republike problémy v rámci uplatňovania medzinárodných záväzkov. Skoršie odstavenie V1 zjavne vedie k vyšším vonkajším nákladom, čím nepodporuje takéto riešenie. Pre vládu Slovenskej republiky má bezpečnosť obyvateľstva najvyššiu  prioritu. V tejto súvislosti má pre Slovensko životne význam bezpečnosť jadrových elektrární, a preto Slovensko považuje jadrovú bezpečnosť v rámci rozširovania Európskej únie za prednostnú tému. To sú slová smerom von. Slovenská republika je signatárom všetkým medzinárodných dohovorov v oblasti mierového využitia jadrovej energie vrátane dohovoru o jadrovej bezpečnosti. Slovenská republika je taktiež signatárom relevantných medzinárodných záväzkov v oblasti znižovania emisií z Kjóto. Práve tu je veľká diskusia o týchto prísnych kritériách Kjóto, ako dobre viem, Spojené štáty zatiaľ nepristúpili k podpísaniu týchto dohovorov, ktoré vlastne  s tými súhlasili, ale neratifikovali ich v Spojených štátoch. Realistický program odstavenie Jadrovej elektrárne Bohunice V1 v rokoch 2010 až 2012 je plne v súlade s medzinárodnými záväzkami Slovenskej republiky, pričom v oblasti znižovania emisií na úroveň roku 1990 je prevádzka dvoch blokov Jadrovej elektrárne  Bohunice V1 do obdobia 2010 až 2012 pri dodržaní kritérií jadrovej bezpečnosti nevyhnutnosťou. Politicky vynútené odstavenie Jadrovej elektrárne Bohunice V1 v skoršom termíne, ako predpokladá realistický program, by malo nepriaznivý dopad na plnenie medzinárodných záväzkov Slovenskej republiky v oblasti emisií, ako aj negatívny ekologický a ekonomicko-sociálny aspekt. Keď to teda zosumarizujeme, V1 vyrába elektrinu za náklady, ktoré predstavujú asi 50 %  predajnej ceny za elektrickú energiu. Prispieva tak  ku kompenzácii vysokých nákladov najmä tepelných  elektrární a umožňuje dosahovať prijateľnú cenu elektrickej energie. Jadrová elektráreň V1 produkuje ročný zisk asi 3,5 mld. Sk. Vyradenie Jadrovej elektrárne V1 z prevádzky  znamená pri nedobudovaní Jadrovej elektrárne Mochovce bloky 3 a 4 a pri odstavení zastaraných tepelných blokov nedostatok elektrickej energie v Slovenskej republike a potrebu dovozu v podiele asi 30 % domácej potreby. Po ďalšie. Tým predstavuje ohrozenie národnej bezpečnosti. Stratu pracovných miest primárne, ale i pre dodávateľskú sféru, otvorenie trhu s elektrickou energiou, neplnenie Štátneho fondu pre likvidáciu jadrových zariadení, tým nedostatok zdrojov na likvidáciu, celkovú stratu z nerealizovanej výroby asi 50 až 70 mld. Sk, potrebu vybudovania náhradných zdrojov na približne 70 mld. Sk  a negatívny vplyv na odbytovú cenu  energie, cenu elektrickej energie. Na záver úplne chcem zdôrazniť, že  návrat k jadrovej energii prejavilo viacero dnes možnože energetických mocností, ako je Francúzsko, ktoré sa naďalej spolieha  na jadrovú energiu v USA po cenovom šoku zemného plynu a po strategických vyhlásenia prezidenta Buscha a jeho administratívy stúpol záujem súkromných  investoroch  o jadrové elektrárne, predlžuje sa prevádzková licencia, pripravuje sa výstavba nových jadrových elektrární, napríklad vo Fínsku, Japonsko predlžuje prevádzku licenciu nových elektrární a spomínané Fínsko teda pripravuje výstavbu novej jadrovej  elektrárne. Z toho, čo som tu uviedol, vážené poslankyne, vážení poslanci, je zrejmé, ešte raz opakujem, že niet žiadnych bezpečnostných ani ekonomických, ani iných dôvodov,  okrem politických, nato, aby sa Jadrová elektráreň  V1 a V2 v Jaslovských Bohuniciach  odstavila  v čase roku 2006 až 2008. Ďakujem za pozornosť. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem, pán poslanec. S faktickými poznámkami štyria páni poslanci. Posledný pán poslanec Jasovský. Končím možnosť prihlásiť sa do faktických poznámok. Prvý pán poslanec Dušan Švantner.