K. Tóthová, poslankyňa: (2008-11-06):
Vieme, že zákon č. 68/2005 Z. z. bol novelou v otázke deregulácie nájomného novelizovaný a to novelizovaný tak, že sa regulácia nájomného v reštituovaných bytových domoch predĺžila do 31. 12. 2008. Toto predĺžené obdobie bolo využité na prípravu koncepcie, prípravu ďalších krokov, ktoré by túto otázku mali riešiť. 31. december tohto roku sa však veľmi nekompromisne a nezadržateľne blíži a týmto termínom končí aj právna regulácia nájomného v uvedených domoch. Keďže po tomto dátume, t. j. od 1. januára právna situácia nájomníkov sa dostáva z právnej oblasti regulovaného nájomného do právnej oblasti neregulovaného, tzv. trhového nájomného, viacerí obyvatelia v týchto domoch, neraz starší, chorí a sociálne slabí, majú vážne obavy, že ich ďalší osud v otázke bývania je ohrozený a neraz sú toho názoru, že sa dokonca môžu stať bezdomovci. Medzičasom bolo vydané opatrenie, konkrétne povedané opatrenie ministerstva financií z 25. 9. 2008 č. 02-R-2008 o regulácii cien nájmu bytov. Toto opatrenie ministerstva financií je však zamerané na vykonanie právnej situácie, t. j. výpočtu nájomného v tej oblasti, kde je regulované nájomné. Dnes platí táto vyhláška aj na reštituované obytné domy. Keď však prejdú zo systému regulovaného nájomného do systému, t. j. do oblasti neregulovaného nájomného, podľa názoru nielen môjho, ale aj viacerých právnikov táto vyhláška sa už na výpočet nájomného na nich nemôže vzťahovať, pretože je zameraná na oblasť, kde je regulované nájomné. Keďže ide o veľmi citlivú otázku, kde aj ústava pripúšťa obmedzenie vlastníctva, je to článok 20 ústavy, obmedzenie vlastníckych práv vo verejnom záujme za primeranú náhradu a na nevyhnutný čas, dovolím si uviesť názor, že by regulácia mohla byť posunutá ešte do doby aspoň realizácie prvých krokov pripravenej stratégie riešenia tejto otázky. Totiž nemožno uprieť, že by na riešení tejto otázky nebol verejný záujem. Jednak ústava hovorí, že vlastníctvo nemožno zneužiť na ujmu práv iných alebo v rozpore so všeobecným záujmom chráneným zákonom. Tu na riešení situácie skutočne je verejný záujem. Bývanie podľa nálezu Ústavného súdu PL US 26/00 zo 4. 4. 2002 Ústavný súd v spomínanom náleze uviedol, citujem: „Riešenie bytových potrieb občanov je záujmom súkromným, ale aj verejným a v tomto štáte (prechod na trhové prostredie) ich bez rizika sociálnych otrasov nemožno ponechať živelnému pôsobeniu trhu.“ Dovolím si zopakovať, „nemožno ponechať živelnému pôsobeniu trhu“. Ďalej citujem z nálezu Ústavného súdu: „Preto musí byť trh s bytmi aspoň do vybudovania fungujúceho trhového prostredia štátom usmerňovaný.“ Štát usmerniť môže celú vec, aj teda pre usmernenie projektu, ktorý bol už vypracovaný, podľa môjho názoru by bolo veľmi vhodné ešte predĺžiť reguláciu nájomného týchto domov. Dovolím si uviesť, že slovenská legislatíva nie je jediná v Európe, ktorá rôznym spôsobom vychádza v ústrety sociálne slabším občanom pri zabezpečovaní a ochrane ich bývania. Napríklad vo Francúzsku je v súčasnosti záujem na ochrane bývania taký výrazný, že sa navrhuje zaviesť skutočne vymáhateľné právo na byt a bývanie. Tento trend vyplýva z čl. 11 Medzinárodného paktu o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach, na základe ktorého signatári uznajú právo každého jednotlivca na byt a podniknú zodpovedajúce kroky na zabezpečenie uskutočnenia tohto práva. Vážená pani ministerka, vzhľadom na akútnu situáciu nájomníkov bytov v reštituovaných bytových domoch mám jednu základnú otázku. Pripravuje vláda legislatívny návrh, ktorým by sa predĺžila regulácia nájomného v reštituovaných domoch? Podľa môjho názoru totiž opatrenie ministerstva financií pod spomínaným číslom, ktoré som uviedla, po 31. decembri na tieto prípady, t. j. prípady bytov v nájomných domoch, ktoré boli reštituované, nebude platiť a padne na celú skupinu, ktorá je najmä v Bratislave dosť početná, padne situácia trhového nájomného, čo dozaista bude neúnosné pre viacerých. Ďakujem za pozornosť.