Makúch, Jozef, guvernér Národnej banky Slovenska (2014-07-11):
Ďakujem pekne, pani podpredsedníčka. Vážené panie poslankyne, páni poslanci, dovolím si zareagovať na, v podstate tri otázky, ktoré som tu identifikoval, dve od pána Beblavého, jednu od pána Hlinu a čiastočne sa pridal pán Kuffa k nej. Tá prvá otázka – úverov na nehnuteľnosti a či je tu nejaká bublina, či sú z toho nejaké hrozby a podobne. Pokiaľ ide o tempo rastu úverov na nehnuteľnosti, začiatkom druhého polroka minulého roku dokonca došlo k miernemu spomaleniu. Ide teraz o nehnuteľnosti korporátom, úvery na nehnuteľnosti korporátom. Pokiaľ ide o to, že tá dynamika je z dlhodobejšieho hľadiska relatívne vysoká, vidíme v tom, že je to spôsobené jednak historicky nízkymi úrokovými sadzbami a potom stagnujúcimi, až mierne klesajúcimi cenami nehnuteľností a následne to vyvoláva potom dopyt po úveroch, kde banky na ten dopyt reagujú a poskytujú tieto úvery. Pokiaľ ide o úvery nehnuteľností v retaili, tak tam na rozdiel od spotrebiteľských úverov zostáva tempo konštantné, tam nedochádza ani k nejakému zvyšovaniu tempa. A tak isto konštantné je podiel zlyhania týchto úverov. Čiže nevidíme tam momentálne nič také, že by sme mali nejako reagovať a niečo riešiť a niečo vysvetľovať, tak za to ani v správe neriešime problematiku možnej bubliny. Samozrejme podrobne to ďalej monitorujeme a keby tam vznikol nejaký problém, určite ho budeme riešiť. Druhá otázka – úvery podnikom. Pokiaľ ide o malé a stredné podniky, som povedal, že u nás na Slovensku je situácia iná, ako v zbytku eurozóny a u nás dokonca aj je tempo rastu týchto úverov. V eurozóne ako celku je to katastrofická situácia, kde dochádza k poklesu úverovania v malých a stredných podnikoch. A keďže oni nemajú možnosť získať zdroje na finančných trhoch, je to dosť alarmujúce a preto sa Európska centrálna banka rozhodla riešiť trošku tento problém. Riešime to tým takzvaným targetingom, ktoré postupne budeme uvádzať do života. V tomto roku začíname, je to technicky relatívne náročné, takže v auguste začneme prvú tranžu, ktorá v septembri by mala doniesť prvé zdroje pre banky. Je to samozrejme pre ne možnosť. My ich nevieme nijako prinútiť, aby tieto zdroje využili. A práve obava z bubliny v nehnuteľnostiach spôsobila, že z toho cieľa sú vylúčené úvery na nehnuteľnosti. Pochopiteľne je vylúčené aj kupovanie štátnych cenných papierov. Čiže tieto veci, ktoré pokladáme ako rizikové, sme z toho cieľa vylúčili. Pokiaľ ide o Slovensko a korporátne úverovanie, mierne sa zvyšuje dopyt po úveroch, hlavne dopyt veľkých podnikov po dlhodobých úveroch z dôvodu investícií. Ale úverové podmienky zostávajú naďalej prísne. Tam opatrnosť bánk vyplýva z toho, ako som aj v správe spomenul riziká, že sa môže trh znovu ocitnúť v nie dobrej situácii, stále tuná sú a treba byť skôr opatrný. Ale druhá vec, ktorá je a ktorú sme spôsobili svojím spôsobom my, nielen Európska centrálna banka, ale celkove aj politici, ktorí robia v tejto oblasti, je, že spúšťame „single supervisory mechanism“, čo je mechanizmus centrálneho dohľadu z Európskej centrálnej banky systémovo dôležitých bánk. V tejto súvislosti sa robí historicky zatiaľ ešte nikde vo svete nerobená akcia, čiže „asset quality review“, všetky aktíva bánk sú veľmi podrobne hodnotené. A následne na to, respektíve súbežne s tým, sa idú robiť aj stresové testy týchto bánk. Keďže banky chcú uspieť v týchto cvičeniach, či už je to hodnotenie kvality aktív alebo stres testov, je pochopiteľné, že sú v tomto období zdržanlivejšie a očakávame, že po ukončení tejto etapy, ktorá by mala byť v októbri, novembri ukončená, banky znovu prehodnotia tieto svoje prístupy. Pretože teraz je pre nich prvoradé dobre dopadnúť v hodnotení kvality aktív a v stres testoch. Pokiaľ ide o tretiu otázku, to je otázka nebankoviek. Pokiaľ ide o nebankovky, tak ten proces tam je naštartovaný. Vláda prijala svojho času koncepciu a na základe tej koncepcie prvý bod bol už zrealizovaný. Národná banka Slovenska je už single point, čiže všetky, všetky sťažnosti už idú k nám a od nás sa potom distribuujú. Pokiaľ ide o zákony, tak v krátkej dobe v parlamente určite bude predložený zákon o ochrane spotrebiteľov na finančnom trhu, plus zmeny zákonov, ktoré si to vynúti, kde v dvoch etapách by postupne mala centrálna banka, teda my, dostať do kompetencie od januára 2015. Keďže je to blízko, na jeseň tu určite zákon budete mať, kompetenciu ochrany finančného spotrebiteľa v licencovaných subjektoch. To sú tie, ktoré aj teraz dohliadame. Následne v koncepcii je uvedený rok 2016, ale pokiaľ poznám prípravu zákonov, tak by sa to malo urýchliť a už niekedy od polroka 2015 by sme mali dostať do kompetencie aj ochranu spotrebiteľov v nelicencovaných subjektoch, to sú tie takzvané ľudovo povedané nebankovky, s tým ale, že tam by malo dôjsť aj k prelicencovaniu subjektov, čiže vyčisteniu trhu svojím spôsobom a následne potom k dohľadu, vrátane inšpekčnej činnosti a podobne. Čiže predpokladám, že ten zákon bude tiež relatívne rýchlo v parlamente, pretože má byť účinný niekedy v polovici budúceho roka. Ďakujem pekne za pozornosť.