Pčolinský, Peter, podpredseda NR SR (2023-06-27):
Ďakujem pekne. Škoda, že tu nie je pán navrhovateľ Kremský, lebo ja by som mal teda aj nejaké otázky k tomuto návrhu zákona. A myslím si, že je fajn predložiť tento návrh, ktorý opäť vlastne zvýhodní stavebné sporenie. Je pravda, čo ste hovoril, pán navrhovateľ, že pred niekoľkými rokmi to stavebné sporenie nebolo práve v obľube zo strany, zo strany vtedajšej vlády, prestalo byť atraktívne, prestalo byť bonifikované a upadlo vlastne do, dá sa povedať, že do recesie. Bol stále nižší a nižší počet uzatvorených zmlúv o stavebnom sporení, pretože tá výška štátnej bonifikácie už nebola natoľko zaujímavá, aby si občania mohli prostredníctvom stavebného sporenia šetriť peniaze na bývanie. Takisto stavebné sporenie bolo pomerne široko využívané ľuďmi ako forma spotrebného úveru. Častokrát to fungovalo tak, že ľudia si zháňali bločky, ktoré potom dokladovali, peniaze použili na úplne iný účel. Hovorím to preto, lebo pracoval som vo finančnej oblasti viac ako desať rokov a nejakých tých pár stavebných sporení som teda za to obdobie uzatvoril. Nie je pravda, čo ste vraveli, pán navrhovateľ, že je to výhodnejšie ako komerčné úvery v komerčných bankách, teda keď to berieme, že úvery na bývanie, čiže hypotekárne úvery v komerčných bankách, pretože vždy bola hypotéka výhodnejšia ako stavebné sporenie a to z hľadiska úrokovej sadzby. Tie úrokové sadzby v stavebných sporiteľniach boli vždy vyššie ako pri hypotekárnom úvere a bolo pomerne jednoduchšie z hľadiska procesu tvorby nových zmlúv a z hľadiska procesu získania takéhoto úveru, tak bolo jednoduchšie získať hypotekárny úver skôr ako stavebné sporenie. Treba povedať, že ten trh stavebného sporenia sa často, sa časom celkom vykryštalizoval, pretože boli tu aj také menšie stavebné sporiteľne, ktoré sa nedokázali presadiť na trhu. A ešte raz hovorím, ja vítam, že ste prišli ako navrhovatelia s týmto návrhom. Chýbajú mi tu však, dočítal som sa napríklad v dôvodovej správe, že návrh zákona bude mať negatívny vplyv na štátny rozpočet a zo stanoviska ministerstva financií je takisto jasné, že žiadajú navrhovateľov, aby kvantifikovali tie negatívne vplyvy na jednak bežný rok a na tri nasledujúce rozpočtové roky spolu s návrhom na úhradu zvýšených výdavkov, pretože to, čo vy navrhujete, je, samozrejme, super, najmä pre rodiny, ktoré si budú môcť takýmto spôsobom šetriť peniaze, takýmto spôsobom si budú môcť vyriešiť to bývanie. Avšak treba povedať aj to bé, že to bude stáť nejaké tie peniaze a vzhľadom na to, že ide o pomerne atraktívny spôsob získania finančných prostriedkov, tak nebude to malá suma, rádovo je to suma v desiatkach miliónov eur. Čiže tu je tým pádom otázka na vás, pán navrhovateľ, že akým spôsobom chcete vykryť tento výdavok, pretože v prípade, ak by, ak by tento zákon prešiel, čo ja, samozrejme, verím, že prejde, lebo je to dobrý návrh zákona, tak treba aj povedať, že odkiaľ vykryjete ten štátny rozpočet, tú dieru v štátnom rozpočte, pretože naozaj ide o desiatky miliónov eur, ktoré budú musieť byť vynaložené na bonifikáciu týchto stavebných sporení. Myslím, že mám pravdu, aj pán spravodajca, ktorý pochádza z tejto oblasti, tak mi dá za pravdu, že teda nebude to stáť málo peňazí. Vzhľadom na to, že my tu dnes máme situáciu, keď ten štátny rozpočet je veľmi napätý. Táto Národná rada schválila pomerne veľa návrhov zákona, ktoré stoja desiatky až stovky miliónov euro a keďže, samozrejme, vždy to je také, také veľmi obľúbené slovo a fráza, že poslanci by mali byť aj rozpočtovo zodpovední, máme tu aj zástupcov strany SaS, ktorí mi tiež dajú za pravdu, že pán Cmorej určite bude reagovať na mňa a dá mi za pravdu, že tento návrh bude stáť desiatky miliónov eur. No mňa by zaujímalo, že odkiaľ na to vlastne zoberiete peniaze, lebo viete, štátny rozpočet nie je studňa, z ktorej čerpáte vodu, lebo furt tam nejakým zázračným spôsobom je, to je skôr vaňa, kde musíte dopúšťať vodu, pokiaľ z nej chcete aj vypúšťať potom. Takisto ja neviem, či máte to nejakým spôsobom aspoň, hoci nie na papieri, kvantifikované, že koľko by to asi stálo peňazí štátny rozpočet tá bonifikácia, či v tejto miere to máte prepracované, aby sme si vedeli aj predstaviť, že čo to bude stáť, lebo ono je fajn na jednej strane povedať, teraz poviem iný, iný príklad. Príspevok, rodičovský príspevok alebo rodičovský bonus tých 200 euro, tak boli to veľké sumy peňazí, ale na druhej strane ich navrhovatelia hovorili, že odkiaľ na tie peniaze zoberú, z akých daní, z akých odvodov, bola tam daň, myslím, že pre Slovnaft a ďalšie, čiže tam to bolo, vy tu ale v tomto návrhu nehovoríte, že odkiaľ na to zoberiete. Lebo ešte raz. Toto sú desiatky miliónov euro, ktorými chcete zaťažiť štátny rozpočet a naozaj je na mieste sa baviť, že odkiaľ na to zobrať peniaze. Ja rozumiem, že idú voľby a mnohé témy sú veľmi populárne a sú veľmi príjemné na počúvanie, ako teraz tu budeme rozdávať z každej strany. Ja súhlasím, len treba stále povedať, že odkiaľ na to štát zobere tie peniaze. Čiže keď si poznačíte, pán kolega, koľko asi podľa odhadov navrhovateľov by to stálo peňazí a kde tie peniaze vezmeme. Samotný návrh zákona, samotný návrh zákona, si ho otvorím ešte raz. Samotný návrh zákona sa mi na prvý pohľad zdá celkom rozumný. V dôvodovej správe, v dôvodovej správe sa napríklad môžme dočítať, že v podmienkach Slovenskej republiky v súčasnosti najmä pre mladé manželské páry a mladé rodiny v dôsledku vysokých cien nehnuteľností a vysokých úrokov na hypotekárnych úveroch klesá dostupnosť bývania, pričom nedostupnosť vlastného bývania býva pre mladých často dôvodom odkladať založenie rodiny. Toto je pomerne dôležitá veta aj pre budúcnosť Slovenska, pretože rodiny na Slovensku naozaj majú problém získať dostupné bývanie. Vieme veľmi dobre, v akom stave je, v akom stave sú úrokové sadzby pri hypotekárnych úveroch. Tie úrokové sadzby nám v priebehu jedného roka stúpli o 300, 400 percent. Ja vám môžem povedať príklad na sebe. Ja mám úrokovú sadzbu 1,09 percenta, bola fixovaná na päť rokov a končí mi tá fixácia na budúci rok. To znamená, keď si zoberiem, že len úrok pri mojej hypotéke je zhruba 223 euro mesačne, len úrok, nie splátka, úrok, ešte, ešte osobitne je istina, keď len úrok mám 223 euro mesačne a budúci rok sa očakáva úroková sadzba štyri, štyri a pol percenta určite, tak si to vynásobte len krát štyri. Čiže dajte si 223 euro krát štyri, len na úroku ja sa dostanem na tisíc euro, čiže to sú šialené náklady pre ľudí, ktorým budú končiť úrokové sadzby. Síce tuná strana SMER rozpráva, že ide o 300 000 ľudí, ale nie je to celkom tak. Ja som nedávno na jednej spoločenskej akcii sa rozprával so zástupcami bánk a tí mi potvrdili, že síce ide o zhruba 300, možno 400 000 klientov, ktorým budú končiť úrokové sadzby, ale ich odhad je, že len okolo 30 až 40 000 bude mať problém so zvýšenými úrokovými sadzbami, ten zvyšok pravdepodobne bude schopný to splácať, ale každopádne problém s bývaním je, vidíme, že všetci čakali, že ceny nehnuteľností budú klesať, bohužiaľ, neklesajú, oni sa len niekde zastavili na nejakej úrovni, tá úroveň v Bratislave je šialenie vysoká, tu máte meter štvorcový pri novostavbe teraz hovorím o nejakom obyčajnom trojizbovom byte pri novostavbe pomaly 4 000 euro je minimum za meter štvorcový. Čiže keď chcete bývať, tak si musíte pripraviť obrovskú sumu peňazí a vzhľadom na to, že tie úrokové sadzby dramaticky stúpajú, tak dnes prestávajú ľudia prechádzať bonitou v bankách. Mimochodom pracoval som v banke, čiže trošku viem, ako to funguje. Jednoducho vy so svojím príjmom pred rokom ste nemali problém dostať hypotéku, dnes ten problém máte. Ja, keď som v roku 2017 si bral hypotekárny úver, tak dostal som 90 percent z hodnoty založenej nehnuteľnosti, čiže z tej, ktorú som išiel kupovať, dnes, keď dostanete 70 percent, tak to je super a vy stále musíte mať 30 percent na to, aby ste kúpili nehnuteľnosť, že keď si len zoberiete, v akom, v akom, v akej cenovej hladine sú nehnuteľnosti, bežné nehnuteľnosti v Bratislave, tak jednoducho len naozaj veľmi bonitný človek s veľkými úsporami si dokáže zadovážiť nehnuteľnosť. A práve tam nastupujete vy, pán navrhovateľ, pretože váš návrh zákona môže veľmi pomôcť práve rodinám, ktorým napríklad chýba tých 30 percent do toho hypotekárneho úveru. Čiže aj v minulosti, keď ešte malo zmysel brať stavebné sporenie, resp. si založiť zmluvu o stavebnom sporení, tak častokrát ľudia ho používali nie ako primárny zdroj financovania nehnuteľností, ale skôr ako sekundárny zdroj financovania, to znamená, že v dnešnej situácii si viete zobrať 70 percent hypotekárny úver, dajme tomu, že nehnuteľnosť v Bratislave trojizbový byt je dnes normálna cena 200 000 euro, tak 70 percent, čiže 140 000 euro si viete zobrať hypotekárny úver a 30 percent aj tak potrebujete, čiže to máte 60 000 eurový aj tak potrebujete na to, aby ste si zadovážili tú nehnuteľnosť. Dnes 60 000 euro určite uznáte, že ľudia bežne nemajú v úsporách. Sú to naozaj veľké finančné prostriedky, to znamená, že práve toto vaše stavebné sporenie môže veľmi pomôcť ľuďom získať bývanie. Naozaj je to veľmi dobrý nápad. Avšak ešte raz. Treba to tam kvantifikovať, pretože určite aj kolegov zo strany SaS budú trápiť dve veci. Tá prvá vec. Vy tu máte napísané manželské páry a mladé rodiny, moment vy tu máte tak lepšie, že návrh zákona zavádza definíciu domácnosti, čiže vy zavádzate definíciu domácnosť, ktorú tvoria manžel, manželka a ich deti. No ale tuná kolegovia z SaS vám určite budú oponovať, ale veď domácnosť to nie je len manžel, manželka a deti. Oni určite budú myslieť aj na manžel, manžel, ešte jeden manžel, bohvie kto ešte, čiže mali by ste podľa mňa s nimi. Áno, však môžu aj oni sporiť, čiže mali by ste možno s kolegami rokovať o týchto definíciách, ktoré ich môžu vyrušovať, lebo ja vidím, ako sa oni tvária, čiže šípim tam problém. A druhá vec, samozrejme, minimálne pán kolega Cmorej bude chcieť vedieť dopady na rozpočet verejnej, na rozpočet štátny, pretože strana SaS hovorí, že je rozpočtovo zodpovedná, tak tieto otázky predpokladám, že pán kolega položí. No ďalej, ďalej, ďalej, ďalej predkladaný návrh zákona nemá vplyv na životné prostredie, ani vplyv na informatizáciu. Toto je v poriadku, toto je v poriadku. Tam ešte bola jedna vec, ktorú som chcel, koľko ešte mám šesť minút, dúfam, že to stihnem, ktorú som chcel rozobrať. No nevadí. Môžem ja povedať za hnutie SME RODINA, že my určite podporíme tento návrh zákona, ono to aj zapadá do tej koncepcie podpory bývania pre mladé rodiny. Viete veľmi dobre, že my sme viac ako 6 000 pripomienok v rámci nášho zákona o štátnom nájomnom bývaní my sme viac ako 6 000 pripomienok najviac ich, samozrejme, bolo zo strany OĽANO a zo strany SaS, ale keďže nám ide o vec a nie o politiku, my sme veľmi trpezlivo dva a pol roka odstraňovali tieto námietky. Pán poslanec Cmorej ich sám podal desiatky? Myslím, že desiatky to boli, keď nie viac. Váš kolega navrhovateľ Kremský ich podal možno stovky. To znamená, my sme veľmi poctivo odstraňovali tieto námietky, pretože záleží nám na tom, aby rodiny na Slovensku mali dostupné bývanie. Dnes jednoducho to tie, tie byty, ktoré sa častokrát vytýkajú Kollárovi, sú v štádiu, viete veľmi dobre, keď automobilka Volvo ide stavať fabriku, tak pri podpise zmluvy vám nevydu z tej výrobnej linky hneď prvé autá, ale najprv sa musia urobiť nejaké rokovania, musia sa odstrániť nejaké nezrovnalosti, potom sa pripraví nejaká dokumentácia, projekt, na základe toho sa podpíše nejaká investičná zmluva, potom sa riešia pozemky, výstavba haly, až o nejaké tri, štyri roky reálne začnú vychádzať autá z tej výrobnej linky dennodenne. To isté je to aj pri tých nájomných bytoch. Trvalo naozaj dva a pol roka, kým sme to všetko legislatívne pripravili, sprocesovali, podpis investičnej zmluvy s investormi a teraz v podstate čakáme na schválenie Európskou komisiou, kde vlastne čakáme stanovisko, že nejde o, že nejde o nepovolenú podporu bývania a zhruba v septembri sa očakáva rozhodnutie Európskej komisie, ktorá by, samozrejme, predpokladáme, že mala nám odsúhlasiť toto nájomné bývanie, a tým pádom už koncom roka by tie prvé nájomné byty mohli byť v procese výstavby alebo, alebo kúpi. Čiže toto sú, pán kolega, všetky vlastne faktory, ktoré ovplyvňujú bývanie pre mladé rodiny na Slovensku a ešte raz ja vám veľmi pekne ďakujem, že ste predložili tento návrh. Našu podporu máte, len by som požiadal o zodpovedanie týchto otázok, aby tým pádom sme mali všetky tie, všetky tie otázniky odstránené a mohli sa a mohli sa v podstate posunúť k hlasovaniu, ktoré asi by malo byť zajtra a odhlasovať tento návrh zákona. Vy tam síce máte účinnosť od 01.01.2024, ja nevidím dôvod, prečo by to nemohlo byť skôr, ale tak asi predpokladáte, že ten nábeh na informačné systémy, ktoré by museli spracovať tú výšku tých poplatkov a tú bonifikáciu, môžu mať s tým trošku stavebné sporiteľne problém, ak by mali kratší časový úsek na nastavenie týchto nových, nových sadzieb, ale budiš, no tak sporitelia si počkajú do budúceho roka a ja verím tomu, že toto opäť naštartuje stavebné sporenie ako také a budeme môcť týmto návrhom ľuďom pomôcť, ja, samozrejme, je to vaša aktivita, to znamená, ja určite ja nebudem nejak si prisvojovať tento nápad. Naozaj je to veľmi dobrý nápad, ktorý za hnutie SME RODINA, ešte raz opakujem, podporíme a veľmi rád zodpoviem v reakcii na vaše faktické poznámky, lebo vidím ich tam päť. Vaše prípadné otázky šesť, sedem. Ďakujem pekne.