P. Hrušovský, podpredseda NR SR: (2002-05-16):
Nech sa páči, pán prezident. J. Kojda, prezident Prezídia Fondu národného majetku SR: Ďakujem veľmi pekne. Budem reagovať v poradí tak, ako jednotliví poslanci a poslankyne vystupovali. Pani poslankyni Tóthovej. Ja sa musím priznať, že som si nevšimol nárast tuberkulózy na Slovensku, ale zvážim doštudovanie príslušných materiálov na túto tému. Každopádne jej vystúpenie bolo podľa mňa úplne zbytočné. Ja som už v úvode povedal, že sme tento problém riešili v obidvoch výboroch, to znamená aj vo výbore privatizačnom, aj vo výbore rozpočtovom, a práve na návrh Fondu národného majetku, ktorý si osvojili jednotliví poslanci, bolo prijaté príslušné navýšenie rozpočtu. Myslím si, že na túto tému niet ďalej čo dodať. K vystúpeniu pána poslanca Bohunického. Treba skonštatovať, že spôsob a formu, ako sú používané prostriedky, ktoré plynú do štátneho rozpočtu, jednoznačne určuje vláda. A dokonca ideme tak ďaleko, že bez písomného súhlasu ministerstva financií niektoré prostriedky ani nemôžeme vydať, takže my sa budeme musieť riadiť uzneseniami vlády a budeme ich musieť dôsledne plniť. Akékoľvek iné postupy zo strany Fondu národného majetku dnes už zo zákona v podstate nie sú možné. Čo sa týka zaplatenia viac ako 4 miliárd v prospech príslušných obcí. To sa udeje v krátkom čase po získaní zdrojov z predaja SPP. Zatiaľ platí pôvodný harmonogram predaja SPP, to znamená, že peniaze by sme my mohli na účet fondu dostať niekedy koncom júna. Potom môže zbehnúť celá procedúra poskytovania týchto zdrojov jednotlivým obciam. Na ďalšie vystúpenia, ak dovolíte, ja budem reagovať súborne a poviem asi toto. Celkový objem uznesení vlády, ktoré nie sú zahrnuté do rozpočtu Fondu národného majetku, dosahuje 9 miliárd korún. To sú peniaze, o ktorých vláda pri prerokúvaní tohto rozpočtu povedala, že nebudú vynaložené v tomto roku. Budú posunuté alebo ich vykonanie bude posunuté niekedy do budúcnosti a tieto peniaze budú použité na zníženie štátneho dlhu. O tieto peniaze sa zvýšila položka štátny dlh, ktorá dnes, keď ju spočítame aj so všetkými priamymi a nepriamymi vyplácaniami štátneho dlhu, dosahuje 65 miliárd korún. Akákoľvek zmena rozpočtu, ktorá sa udeje jednostranne, to znamená len navýšením bez toho, aby sme znižovali niektorú z položiek, ktorá je navrhnutá, zakladá schodkové hospodárenie. Fond si buď to bude musieť na takéto výdavky požičať, alebo proste nebude môcť podpísať zmluvy a nebude môcť tieto peniaze použiť. To sú aj osudy predchádzajúcich uznesení, predovšetkým v rezorte zdravotníctva, kde požiadavky tohto rezortu boli značne prehnané a fond ich proste nebol schopný splniť. Mám obavy, že ak aj dôjde k navýšeniu zo strany parlamentu práve o avizované peniaze pre zdravotníctvo, fond ich bude môcť splniť až vtedy, keď bude mať disponibilné zdroje. V položke 3,7 miliardy pre zdravotníctvo už je započítaný výnos z predaja Kúpeľov Piešťany. Ten výnos tam je a je tam započítaný preto, lebo v pôvodnom návrhu, ktorý prerokovala porada ekonomických ministrov, sa nepočítalo pre zdravotníctvo nič. Ani koruna. To bolo zmenené následne na základe ďalších rokovaní a na základe požiadavky vlády. Ešte sa vyjadrím k otázke pána poslanca Klemensa. Áno, my sme mali dlh, respektíve ja, keď som došiel na fond, tak tam bol zaknihovaný dlh 1,7 miliardy. My sme mali určité právne pochybnosti, či ten dlh je 1,7 alebo menej, alebo viac. Dali sme si na to urobiť audit. Vyjadroval sa k tomu aj myslím si, že právny odbor Národnej rady. Nakoniec sme podpísali dohodu vtedy ešte s príslušným fondom. Dnes tá dohoda prešla na rezort. Už sme im poskytli viac ako 500 miliónov korún a zostávajúca suma viac ako 1,5 miliardy korún je v tomto rozpočte, je zapracovaná v tabuľke na strane 4 pod položkou číslo 10. Čiže tieto peniaze v rozpočte sú. Ďakujem veľmi pekne.