Kosová, Ingrid, poslankyňa NR SR (2023-12-20):
Dobrý deň, ďakujem pán predsedajúci. Milé poslankyne, milí poslanci, rada by som pozdravila aj pána ministra školstva, ale vidím, že tu už nie je, tak že ho srdečne pozdravujem aspoň na diaľku. (Reakcia z pléna.) Áno, je tu niekde? Jáj, tak. Som veľmi rada, že tu počúvam v tejto rozprave o dvoch kľúčových veciach alebo rezortoch stále dookola, a to je zdravotníctvo a školstvo, pretože už dlhodobo hovoríme o tom, že sú to tie najdôležitejšie rezorty pre budúcnosť tejto krajiny. Na druhej strane si, samozrejme, uvedomujeme, že nie je možné nejako intenzívne zvýšiť financovanie do týchto dvoch oblastí, najmä vo vzťahu k tomu, v akom katastrofálnom vzťahu, v akom katastrofálnom stave sú naše verejné financie. Však hovorili sme o tom celý minulý týždeň v parlamente, diskutovali sme o rizikách, ktoré nám hrozia, ak nebudeme mať plán postupného ambiciózneho ozdravovania verejných financií. Je mi, bolo mi ľúto, že koalícia, bohužiaľ, vníma všetko to, čo tu povieme v rozprave a v diskusii, ako nejakú snahu o hlúpe divadlo. To mi je naozaj veľmi ľúto, pretože si myslím, že naozaj v demokratickej a kultivovanej spoločnosti by diskusia medzi opozíciou a koalíciou mala vyzerať úplne, úplne inak a mali by sa hľadať aj kompromisy, pretože to nie je o vojne medzi koalíciou a opozíciou, ani o dvoch znepriatelených táboroch, ale je to o tom, že to, čo vyjde a čo sa schváli v tejto miestnosti, tak na tom závisia životy našich občanov a občianok, a to by sme mali mať v prvom rade na mysli. Tie konsolidačné opatrenia, ktoré si schválila vláda, z nášho pohľadu, samozrejme, vôbec nie sú konsolidačné, ale ja by som ich skôr nazvala že devastačné. Už sme tu hovorili o tom, že vláda absolútne nemyslí na budúcnosť a skôr jej zámerom je vrátiť všetko do starých koľají. Kráčate do minulosti a výsledkom bude len to, že nám bude klesať naša životná úroveň. Sme presvedčení o tom, že to, čo sa schválilo, nemá nič spoločné s konsolidáciou a vieme len, že ide o pokračujúcu kampaň a rozdávanie peňazí, kde jednoznačným víťazom sú, samozrejme, vaši voliči a voličky a seniori. Niekedy mám pocit, že naozaj žijete v nejakom virtuálnom svete hospodárskeho blahobytu, keď namiesto konsolidácie zaťažujete daňami produktívnu časť obyvateľstva a hlavne malých a stredných podnikateľov, od ktorých, samozrejme, závisí rast našej ekonomiky. Len tak na pripomenutie, aby sme na to nezabudli, poďme sa pozrieť, čo je vlastne na príjmovej strane toho balíka. Je to zdanenie dočasných vysokých ziskov v bankovom sektore, zvýšenie zdravotných odvodov, predĺženie platnosti solidárneho príspevku v odvetví spracujúcom ropu, zníženie odvodov do II. dôchodkového piliera, zavedenie minimálnej a dorovnávajúcej dane pre právnické osoby, či zvýšenie daní z tabaku a liehu. A teraz sa pozrieme na to, čo je na tej výdavkovej strane. Viazanie výdavkov kapitálu na úrovni 5 % osobných výdavkov, či nulová valorizácia platov zamestnancov vo verejnej správe na rok 2024. Týmito konsolidačnými opatreniami skôr len hľadáte dodatočné finančné zdroje na plnenie sociálnych programov. Ale bohužiaľ, a to vravím bohužiaľ, je to na úkor budúcej generácie. My nemáme nič proti dôchodkom, ani proti rôznym daňovým zvyšovaniam napríklad z tabaku alebo liehu v určitej normálnej miere, avšak to, že zaťažujete budúce generácie a znižujete našu životnú úroveň, tak to ma naozaj trápi, pretože neinvestujeme do znalostnej či zelenej ekonomiky. Rovnako predkladaný návrh rozpočtu absolútne nereflektuje vyčíslené limity verejných výdavkov a tie sú jedným z rozhodujúcich nástrojov pre zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií. Mám za to, že týmto vláda porušuje zákon. A to je aj dôvod, prečo nám ratingová agentúra znižovala rating, ktorý je mimochodom najnižší od roku 2004. Takéto populistické rozhadzovanie môžme kľudne nazvať aj úplatok. Ale je to veľmi krátkozraký pohľad, pretože viete, aj toho, koho ožobračujete, tak aj tí budú budúcimi voličmi a voličkami, ale tí sa vám za to, čo momentálne robíte s našou krajinou, asi neodvďačia. Miesto toho, aby ste zaťažovali občanov, občianky, podnikateľov, podnikateľky, mali by šetriť napr. na štátnych úradníkov. Zaviazali ste sa, že budete viazať verejné výdavky na úrovni 5 % osobných výdavkov, ale konkrétne len v štátnej správe vzrastie počet zamestnancov o 7 118. A celkovo ste vyčlenili finančné prostriedky v rozpočte pre 12 458 zamestnancov. Napríklad ide o prijatie novely školského zákona, kde ste vyčlenili 870 osôb. Potom je tam nový zákon o inšpekcii v sociálnych veciach, kde je tam nárast o 166 osôb. Potom je tam čiastočné vrátenie systemizovaných miest policajtov, nárast o 907 osôb. Ďalej tu čítam zabezpečenie financovania zdrojov z EÚ a ostatné legislatívne zmeny. Mohla by som ešte pokračovať ďalej, ale nechcem zbytočne zdržiavať týmito číslami, pretože zaujímavé je, že čo sa týka počtu zamestnancov toho už, bohužiaľ, zase schváleného ministerstva pre cestovný ruch a šport, tak tam žiadne finančné prostriedky na vyčíslenie ani počet zamestnancov, ani ciele opatrenia, ani nástroje, ako to dosiahnuť, tak to tam, bohužiaľ, nevidíme. Zato sme tam našli ale informácie o tom, koľko bude ďalších novozriadených úradov. Napríklad pod úradom podpredsedy vlády vznikne útvar zodpovedný za riadenia a koordináciu agendy lákania a udržania talentov. Potom vznikne v gescii ministerstva vnútra nejaký osobitný subjekt, do ktorého sa sústredí kľúčová časť majetku ústrednej štátnej správy. Ďalej bude zriadená agentúra pre správu štátneho prebytočného majetku, vznikne štátna pomoc pre pomoc neziskovému sektoru, štátna agentúra a okrem toho ešte vzniknú dve agentúry, ktoré budú poskytovať granty v oblasti podpory výskumu, vývoja a inovácií a je pre mňa nepochopiteľné, prečo jedna vznikne pod rezortom školstva a druhá v rezorte hospodárstva. Doteraz napriek tomu, že sme sa na to pýtali na výboroch, som teda nedostala uspokojivú odpoveď. Dokonca aj NKÚ upozorňuje na to, že zakladanie týchto úradov vrátane zriadenia nového ministerstva je v rozpore s tou optimalizáciou, ku ktorej ste sa dokonca zaviazali vo vašom programovom vyhlásení vlády. Tam píšete, že vláda plánuje reformu verejnej správy, ktorá má priniesť významné úspory na investičných aj prevádzkových nákladoch štátu. No celkom dobre si neviem predstaviť, že akým spôsobom vlastne toto navýšenie štátnych zamestnancov a zriaďovanie nových úradov môže priniesť úspory do štátneho rozpočtu. O čo viac vláda míňa na štátnych úradníkoch a dôchodcoch, ktorí navyše ani nie sú najohrozenejšou skupinou na Slovensku, tým menej peňazí zostáva napr. na tie dva najdôležitejšie rezorty, ktoré som spomínala na začiatku, čiže zdravotníctvo a školstvo. A keďže je školstvo tá oblasť, ktorej sa ja prioritne venujem, dovoľte mi, aby som trošku ten rozpočet ministerstva školstva rozobrala detailnejšie. Kvalitu vzdelávania na Slovensku minister Drucker označil za národnú tragédiu. Ja sa mu chcem veľmi pekne poďakovať za tieto slová, pretože si myslím, že na ministerstvo školstva sú veľmi odvážne a ja to kvitujem, pretože sú aj pravdivé. Na druhej strane ale povedal taktiež, že ak ju chceme riešiť, vzdelávanie sa musí stať spoločenskou prioritou nielen v rečiach, ale aj činoch. Aj s tým by som dokázala súhlasiť, pokladám to za veľmi dôležité, ale návrh rozpočtu na rok 2024 je s týmto tvrdením teda úplne v rozpore. Z návrhu rozpočtu sa dozvedáme, že výdavky ministerstva školstva sa medziročne zvýšia o 669 mil. eur. na niečo cez 4 mld. eur dokopy. K tomu, ako vnímame toto deklarované zvýšenie o 20 %, sa vyjadrí neskôr moja kolegyňa, takže týmto sa nebudem detailnejšie zaoberať. Ja len poviem, že stále je to oveľa menší nárast ako napr. veľkosť tých populistických výdavkov na seniorov, energie, hypotéky, ktoré sú veľmi neadresné, z dlhodobého hľadiska aj neudržateľné a ktoré náš rozpočet zaťažia vo výške viac ako 1,5 mld. eur. Ministerstvo nám sľubuje valorizáciu miest, financovanie podporných opatrení, financovanie nákladov škôl pre energie, vyšší príspevok na učebnice, či zavedenie regionálneho odmeňovania učiteľov. Pre vysoké školy tam nájdeme zavedenie výkonnostných zmlúv s verejnými vysokými školami a 25 mil. na plnenie úloh národnej stratégie výskumu, vývoja a inovácií. Po prvé, vláda Roberta Fica by sa nemala hrdiť tým, že vyčleňuje financie na opatrenia, ku ktorým sa zaviazala už vláda predchádzajúca. A dokonca nie tých opatrení, ktoré sú podmienkou pre plnenie míľnikov plánu obnovy a odolnosti. Na druhej strane by však vláda mala plniť tie záväzky, ktoré vychádzajú z uznesení a stratégie a ktoré prijala, a tu musím konštatovať, že napr. tých spomínaných 25 mil. do výskumu a vývoja nie sú tým, čím sa vláda zaviazala vo svojej národnej stratégii. A to ani z ďaleka. V tejto oblasti teda môžme evidovať prvú kľúčovú problémovú obraz, oblasť, a to je, že v porovnaní s ostatnými krajinami Európskej únie aj OECD sme vo financovaní školstva stále niekde na chvoste. A len pre objasnenie, Slovensko dlhodobo vykazuje v porovnaní krajín OECD, krajín EÚ, či dokonca V4 nízke investície do vedy, výskumu a vysokoškolského vzdelávania. Kým priemerná krajina investuje okolo 74 až 75 % HDP, tak na Slovensku je to len 35. V stratégii výskumu a inovácií pre inteligentnú špecializáciu sme si zadefinovali, že je potrebné zvýšenie týchto investícií aspoň na úroveň 1,2 HDP. Doteraz ani jedna vláda pre toto neurobila nič. Čo sa týka financovania vysokých škôl, my dávame asi tak približne 71 % priemeru v porovnaní s ostatnými krajinami Európskej únie. Pre zaujímavosť, tie krajiny, kde nám odchádzajú naši študenti študovať, dávajú podstatne viac. Len Česká republiky dáva 95 %, Dánsko dokonca 116 % a veľká Británia až 176 %. Dokonca aj Cyprus dosahuje viac. My za posledné roky investujeme do školstva 4 až 4,4 % HDP. Odborníci a odborníčky sa zhodli na tom, že minimálne by sme sa mali vyškriabať na výšku 5,1. To sa ani tejto vláde, samozrejme, nepodarilo. Takže aká prioritizácia školstva? Jedným z dôvodov, prečo mladí ľudia odchádzajú študovať do zahraničia, je okrem vyššieho renomé škôl aj fakt, že bývajú naozaj v neatraktívnych podmienkach, kde sa všetko rozpadá na tých našich skvelých vysokoškolských internátoch. Z rozpočtu sa ale dozvedáme, že kapitálové výdavky verejných financií vysokých škôl, verejných vysokých škôl budú oproti posledným trom rokom výrazne nižšie. To znamená, že sa tieto vysokoškolské internáty asi z rozpočtu opravovať teda vôbec nebudú. A len to dokazuje, akú dôležitosť kladie táto vláda téme odlivu mladých. Je ale zrejmé, že sa spolieha teda na plán obnovy a odolnosti, bez ktorého by na Slovensku asi nebola absolútne žiadna reforma. Vďakabohu, že ešte tento plán obnovy vôbec máme. Ďalej prichádzame k druhému problému, a to je inklúzia. Čelíme v súčasnosti akútnemu nedostatku podporných tímov, odborných zamestnancov, psychológov, psychologičiek, o tom sme tu už asi dneska aj hovorili. Učitelia nemajú dostatok materiálneho vybavenia či edukačných pomôcok a mnohé materské školy od obdobia, kedy bola zavedená povinná predškolská výchova, doteraz nedokázali zabezpečiť adekvátny personál a jeho dostatočnú výšku alebo počet. Pri poznaní aktuálneho stavu je zrejmé, že navýšenie rozpočtu pre regionálne školstvo a zabezpečenie inkluzívneho vzdelávania je absolútne nedostatočná. Ten predpokladá nárast počtu podporných tímov financovaných iba z plánu obnovy a odolnosti a v rámci realizovaných reforiem. Je teda sporné, či dokážeme financovať inkluzívne opatrenia v jeho celosti. A to sa, samozrejme, odrazí aj v kvalite vzdelávania. Ak rast účasti na predprimárnom vzdelávaní nebude sprevádzaný dostatočným nárastom inkluzívneho personálu, kvalita predprimárneho vzdelávania bude jasne klesať. Aj stanovisko NKÚ hovorí v súvislosti so zavádzaním podporných opatrení a s transformáciou poradenského systému o potrebe navýšenia zamestnancov aspoň o 400 v roku 2024. Ak by to bola pravda, tak by sme v rozpočte potrebovali vyčleniť ďalších 10,8 mil. eur. Najzásadnejší však ja vnímam problém tri, a to je zvýšenie atraktivity učiteľského povolania. Pre túto oblasť táto vláda nerobí absolútne nič. Rozpočet, ktorý vláda predstavila, sľubuje valorizáciu platov od septembra 2023, ktorá je vo výške 158 mil. eur. Je to však suma, ktorá bola schválená a zvýšená od septembra a pretavila sa do rozpočtu v roku 2024. V reále to znamená, že nasledujúci rok nedôjde k zvyšovaniu platov učiteľov a učiteliek a vlastne každého, kto pracuje v školstve. A keď sme sa pýtali na výbore, že teda ako to bude ďalej so zvyšovaním platov pedagogických zamestnancov, dostali sme odpoveď, že táto zmluva trvá do augusta 2024, takto to bolo podpísané a o ďalšom zvyšovaní sa teda vôbec nerokuje. Znamená to, že napriek tomu, že sme tu mali veľmi vysokú infláciu a to zvýšenie, ku ktorému došlo, nebolo úplne na tej výške alebo úrovni tej inflácie, tak ďalšie peniaze títo pedagogickí zamestnanci nedostanú napriek tomu, že financovanie učiteľov a učiteliek je ďaleko, ďaleko za priemerom ostatných krajín a ich financovania platov vysokoškolských zamestnancov a dokonca ďaleko, ďaleko aj za platmi zamestnancov, ktorí majú vysokoškolské vzdelanie. A ja len podotýkam, že keby sa aj ministerstvo dohodlo s odbormi na ďalšom zvyšovaní platov od septembra v roku 2024, tak takéto zvýšenie by stačilo len na minimálny nárast reálnych miezd, ktoré boli v roku 2021. Čiže to vôbec nebude na priek tomu postačujúce. Ja sa pýtam, ako potom chceme skvalitniť prácu v našich školách, motivovať nových, mladých začínajúcich učiteľov, aby sa uchádzali o učiteľské povolanie, keď na to najdôležitejšie, teda na učiteľov a učiteľky, absolútne nemyslíme. Tých problematických vecí v rozpočte je viac, ale ja mám už len minútu a pol, takže sa len veľmi rýchlo dotknem toho, že v rozpočte vôbec nevidíme žiadnu položku toho, že by ministerstvo myslelo na transformáciu financovania materských škôl z podielových daní na normatívne financovanie. Toto sa viaže tiež na míľnik plánu obnovy a odolnosti a tiež sme k tomu na výbore nedostali napriek našim otázkam absolútne žiadne informácie, takže ja sa obávam, či vôbec budeme schopní plniť tento dôležitý míľnik a či neprídeme o peniaze. Takisto stojí za zváženie aj trošku sa zamyslieť nad tým, ako podporujeme mladých, pretože do mládeže vyčlenila alebo na mládež, na podporu mládeže vyčlenila táto vláda len 2,7 mld., čo je len polovične dávka toho, čo by títo mladí ľudia vlastne potrebovali z dlhodobého hľadiska. A túto oblasť podpory mládeže aj s celoživotným vzdelávaním my zanedbávame už desiatky, desiatky rokov, a pritom je to trend, celosvetový trend, ktorý by sme mali kopírovať. Aj tu sa ukazuje, aká „progresívna" táto vláda je. Ja by som ešte len na záver chcela povedať, že napriek tomu, čo som povedala, ja verím, že si všetci, čo tu sedíme, uvedomujeme, že školstvo je kľúčové pre rozvoj tejto krajiny a že to... (Prerušenie vystúpenia časomerom. Potlesk.)