J. Mikolaj, podpredseda vlády a minister školstva SR: (2007-12-06):
Zúčastnilo sa na nich 4 731 žiakov zo 189 škôl, z toho 13 s vyučovacím jazykom maďarským. Slovenský školský systém dosiahol v štúdii PISA 2006 výsledky porovnateľné s rokom 2003, tá zmena, ktorá je o niečo nižšia, nie je štatisticky významná, ale hodnotenie výsledkov v medzinárodnom kontexte sa výrazne zhoršilo. Výsledky slovenského školského systému sú pod priemerom OECD vo všetkých troch oblastiach, a to je čitateľská, matematická a prírodovedná gramotnosť. Konkrétne v čitateľskej gramotnosti Slovensko dosiahlo úroveň 466 bodov, čo ho radí na 23. až 26. miesto spomedzi 30 krajín OECD. Matematická gramotnosť dosiahla úroveň 492 bodov, priemer krajín OECD je 498 bodov a sme na 17. až 23. mieste spomedzi 30 krajín OECD. Posledná, prírodovedná gramotnosť dosiahla úroveň 488 bodov, priemer OECD je 500 bodov a radí nás to na 20. až 25. miesto. Treba povedať otvorene, že štúdia OECD PISA nemeria, ako dobre učitelia učili a žiaci zvládli učivo vymedzené osnovami v rámci jednotlivých predmetov. Na základe dosiahnutých výsledkov preto nemožno robiť závery o kvalite práce našich škôl alebo potenciáli žiakov. PISA však hodnotí mieru, v akej žiaci disponujú istými zručnosťami považovanými za dôležité na uplatnenie sa v spoločnosti a zbiera informáciu o faktoroch, ktoré môžu mať na ich rozvoj veľký vplyv. PISA v medzinárodnom kontexte najvyspelejších krajín teda hodnotí efektívnosť, kvalitu a rovnosť vo vzdelávaní dosiahnutú jednotlivými zúčastnenými vzdelávacími systémami. Výsledky však v každom prípade treba analyzovať a podrobiť rozprave. Ministerstvo školstva v spolupráci so Štátnym pedagogickým ústavom pripraví vedeckú analýzu týchto výsledkov s tým, že chceme aj na úrovni vedy a výskumu, aby sme dostali závery, ktoré budeme môcť implantovať do všetkých zmien, ktoré ministerstvo školstva chystá. Ďalej chceme zmeniť celý systém testovania. Doteraz uskutočňovaný tzv. Monitor 9 aj z hľadiska dnešných výsledkov má nízku hodnotu z hľadiska zistenia predpokladov žiaka na ďalšie štúdium a z toho dôvodu neinformoval o tom, či žiak, ktorý úspešne odpovedal na kladené otázky, im aj rozumie a vie ich aplikovať vo svojom ďalšom štúdiu. Z tohto dôvodu meníme celý systém testovania žiakov 9. ročníkov s tým, že zmeníme ho aspoň na úrovni 50 % na meranie čitateľskej, jazykovej a matematickej gramotnosti, takže testy sa budú skladať z dvoch kvalitatívne odlišne zameraných častí, prvá polovička bude na gramotnosť a druhá polovica bude na rozsah vedomostí žiakov 9. ročníka. To isté chystáme pre žiakov 4. ročníka, pretože pred 2 týždňami sme dostali aj výsledky testovania žiakov 4. ročníka, ktoré sú lepšie, dosť podstatne lepšie, ako sú výsledky žiakov v 9. ročníku. V novom zákone o výchove a vzdelávaní, ktorý v súčasnosti finišuje na ministerstve školstva, predpokladáme, že do konca tohto roka, približne do 18., 19. bude paragrafové znenie nového zákona o výchove a vzdelávaní definitívne ukončené a pošleme ho na oponentské rokovania, či už v rámci medzirezortného pripomienkového konania, ale takisto ponúkneme všetkým stavovským organizáciám, ktoré pracujú v školstve, aby sa nám približne do 15., 20. januára budúceho roka k nemu vyjadrili. Nechávame si asi dva týždne na to, aby sme zákon dokončili tak, aby mohol byť predložený na samotné rokovanie vlády a najneskoršie okolo 15., 20. februára na rokovanie pléna Národnej rady. V novom zákone o výchove a vzdelávaní chceme stanoviť podmienky monitorovania a hodnotenia výchovy a vzdelávania. Navrhujeme zriadiť tzv. Národný ústav certifikovaných meraní vzdelávania, čím vytvoríme predpoklady na kvalitné metodické a organizačné riadenie externého testovania žiakov. Podmienky pre nový prístup v oblasti vzdelávania v základných a stredných školách sú súčasťou obsahovej reformy nášho školstva, ktorá prebieha súčasne s legislatívnou reformou a s prípravou nového zákona. V rámci nej stanovujeme nové vzdelávacie programy, štátne vzdelávacie programy, určujeme ich obsahové jadrá a časové dotácie pre jednotlivé skupiny predmetov. Štátny vzdelávací program stanoví základné ciele, obsah a prostriedky potrebné na dosiahnutie základného vzdelania v jednotlivých ročníkoch, vymedzí kľúčové kompetencie žiaka, ktoré si má každý žiak osvojiť. Štátny vzdelávací program vytvorí aj predpoklad pre učiteľov na uplatnenie moderných metód a foriem práce vo výchovno-vzdelávacom procese s cieľom odbúrať memorovanie, čo sa ukazuje ako najväčší problém nášho školstva. Naším záujmom je pripraviť žiakov na riešenie konkrétnych úloh, aplikáciu teoretických, ale aj praktických poznatkov a vedomostí v praxi. Vytvoríme priestor na akceptovanie záujmov žiakov, ich zákonných zástupcov a regiónu, v ktorom sa vzdelávajú. Prostredníctvom výkonových štandardov chceme stanoviť obsah učiva, ktorý si musí žiak osvojiť a vie ho v praxi aj v plnej miere využiť. Stanovené kompetencie žiakov a kompetencie učiteľov budú spracované v nadväznosti na požiadavky OECD. Lepšie výsledky sa budú musieť dosiahnuť iba za podmienky lepšej prípravy učiteľov, a to nielen počas ich vysokoškolského štúdia, ale aj počas ich ďalšieho vzdelávania. Učitelia by si mali osvojiť aplikácie moderných metód a foriem práce a ich uskutočňovanie v praxi, inovačné prístupy orientované na osobnostný rozvoj žiaka, rozvoj jeho tvorivých schopností a schopností tvorivo riešiť nastolené problémy. Posilní sa schopnosť učiteľov uplatňovať v pedagogickom procese aj rôzne organizačné formy a postupy, ktoré budú rešpektovať individuálne potreby a možnosti žiakov. Zo záverov hodnotenia výsledkov PISA 2006 taktiež vyplýva, že žiaci s priaznivejším sociálno-ekonomickým zázemím vo všeobecnosti dosahujú lepšie výsledky ako ich spolužiaci zo znevýhodneného prostredia. Tento postreh je jeden z mnohých dôvodov riešiť prostredníctvom pripravovaného zákona aj zníženie počtu žiakov v triedach, od materských škôl až po stredné školy, čím chceme riešiť aj problém nových metód a ich uplatňovania v rámci individuálneho prístupu k žiakovi. Záverom by som chcel povedať, že systém vzdelávania nášho školstva je založený na encyklopedickom osvojovaní si učiva, čo vedie žiakov k memorovaniu učiva a nie k rozvíjaniu tvorivejšieho myslenia a jeho aplikácii v praxi. Preto je cieľom uskutočniť obsahovú reformu výchovy a vzdelávania, ktorá bude plne akceptovať požiadavky na získanie kľúčových kompetencií žiakov, ktoré sa v súčasnosti definujú. Dúfam, že sa nám to spoločne podarí. Ďakujem pekne.