Lajčák, Miroslav, podpredseda vlády a minister zahraničných vecí a európskych záležitostí SR (2013-03-21):
Ďakujem pekne. Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, páni poslanci, ak dovolíte, začnem predstavením Správy o plnení úloh zahraničnej politiky Slovenskej republiky v roku 2012 a následne sa budem venovať Zameraniu zahraničnej politiky Slovenskej republiky na rok 2013. Správu o plnení úloh zahraničnej politiky Slovenskej republiky v roku 2012 schválila vláda Slovenskej republiky 27. februára 2013. Správa bola prerokovaná zahraničným výborom 12. marca a výborom pre európske záležitosti 13. marca. Správa hodnotí plnenie hlavných cieľov a úloh v oblasti zahraničnej a európskej politiky vychádzajúcich z programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky a Zamerania zahraničnej politiky Slovenskej republiky na rok 2012. Popri klasických, takpovediac zahraničnopolitických témach si vláda Slovenskej republiky a rezort zahraničných vecí v minulom roku definovali tri kľúčové priority: európska politika, ekonomická diplomacia a pomoc slovenským občanom v zahraničí. Minuloročné predčasné parlamentné voľby súviseli okrem iného aj s európskym smerovaním Slovenska. Občania nám dali veľmi jasnú odpoveď. Vláda Slovenskej republiky tento jasný proeurópsky mandát od občanov transformovala do proeurópskeho vládneho programu a realizácie priamočiarej silnej proeurópskej politiky vlády v uplynulom roku. Európska agenda nepochybne predstavuje jednu z nosných oblastí pôsobenia rezortu diplomacie. V symbolickej rovine to potvrdzuje aj minuloročná zmena názvu na Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky. Novelou kompetenčného zákona v roku 2012 bola zároveň posilnená koordinačná úloha ministerstva pri výkone európskych politík. Kým o roku 2011 sme hovorili ako o roku prehlbovania dlhovej krízy, rok 2012 môžeme označiť ako rok hľadania – a čo je dôležité – rok nachádzania východísk a riešení. Vďaka členstvu v najužšom jadre Únie bolo Slovensko plnohodnotnou súčasťou diskusií o ďalšom smerovaní európskeho projektu. V Bruseli sme jasne prezentovali naše pozície založené na rešpektovaní rovnováhy medzi solidaritou a zodpovednosťou. Pôsobenie Slovenskej republiky v rámci Európskej únie bolo konštruktívne a zároveň obhajujúce národné záujmy. Podporili sme opatrenia smerujúce k obnoveniu dôvery v spoločnú menu a návrhy týkajúce sa ďalšieho posilnenia európskej spolupráce. Významnú úlohu zohrali aj rozhodnutia prijaté v Národnej rade Slovenskej republiky: k zmene článku 136 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, k Európskemu mechanizmu pre stabilitu, tu mám na mysli súhlas s ratifikáciou a prijatie vykonávacieho zákona, ako aj tzv. fiškálnej zmluve, tu mám takisto na mysli súhlas s jej ratifikáciou. Ku koncu roka sa podarilo stabilizovať euro aj situáciu na finančných trhoch. Špekulácie o rozpade eurozóny prestali byť témou. Naopak, posunuli sme sa o krok ďalej. Pod taktovkou predsedu Európskej rady začala ambiciózna diskusia o vytvorení skutočnej hospodárskej a menovej únie a prehĺbení jej štyroch pilierov: finančného, fiškálneho, hospodárskeho a politického. Za aktívnej účasti Slovenskej republiky sa podarilo finalizovať legislatívu, týkajúcu sa jednej z ústredných súčastí bankovej únie, jednotného mechanizmu bankového dohľadu. Rovnako dôležité boli v roku 2012 rokovania o budúcom viacročnom finančnom rámci Európskej únie na roky 2014 až 2020. Slovenská republika pri rokovaniach presadzovala ako svoje hlavné priority: 1. pokračovanie silnej politiky súdržnosti a zabezpečenie dostatočných prostriedkov na rozvoj regiónov Slovenska, 2. reformu spoločnej poľnohospodárskej politiky, zameranú na čo najrýchlejšie znižovanie rozdielov v úrovniach priamych platieb a 3. pokračovanie primeranej finančnej pomoci Európskej únie na vyraďovanie dvoch blokov elektrárne V1 v Jaslovských Bohuniciach. Úspech Slovenska v rokovaniach o viacročnom finančnom rámci je najlepším potvrdením úspešnosti priamočiarej proeurópskej politiky. Náš jasný ťah na bránu sa prejavil okrem iného aj zvolaním stretnutia Priateľov politiky súdržnosti v októbri minulého roka v Bratislave. Aj keď sa nepodarilo ukončiť rokovania do roku 2012, môžeme byť s politickou dohodou zo začiatku tohto roka viac než spokojní. Zostáva nám ešte presvedčiť europoslancov, aj tu uvítam aj vašu pomoc na poli parlamentnej diplomacie. Vláda Slovenskej republiky urobila prvé dôležité kroky v rámci prípravy na predsedníctvo Slovenskej republiky v Rade Európskej únie v roku 2016. Schválila viaceré koncepčné dokumenty, ako napr.: základné východiská a priority, Národný program vzdelávania, personálne obsadenie stáleho zastúpenia pri Európskej únii v Bruseli, ktoré budú postupne implementované. Bol tiež vytvorený poradný orgán vlády na úrovni štátnych tajomníkov – Medzirezortná koordinačná rada pre prípravu slovenského predsedníctva. Slovenská republika aj napriek neľahkým vnútorným výzvam Európskej únie podporovala proces rozširovania Európskej únie. Našou snahou bolo nedovoliť stagnáciu rozširovania. V Európskej únii sme razili tézu, že Únia sa nesmie utopiť vo svojich interných problémoch a zabudnúť, že život existuje aj mimo nej, že Európska únia nesmie rezignovať na svoju globálnu úlohu a zodpovednosť. Naša politika vo vzťahu k rozširovaniu Európskej únie bola založená na dvoch „A“ – apelovaní na partnerov na západnom Balkáne smerom k reformám a väčšej zodpovednosti a zároveň advokácia rozširovania u našich partnerov v Európskej únii. To znamená, aby sme sa nestratili v našich vnútorných problémoch. Nie náhodou moje prvé cesty smerovali na západný Balkán. Teší nás, že nová srbská vláda pochopila výhody aj význam dialógu s Prištinou. Ten prináša prvé konkrétne výsledky, možno aj nad rámec našich očakávaní. Myslím, že nepreženiem, ak poviem, že slovenská diplomacia výrazne prispela k otvoreniu prístupových rokovaní s Čiernou Horou. A je len symbolickým vyjadrením týchto našich snáh, že práve slovenský parlament ako prvý ratifikoval prístupovú zmluvu s Chorvátskom, ktoré čoskoro rozšíri rady členských krajín Európskej únie. V politike Východného partnerstva sme boli jedným z lídrov diskusie o ďalšom smerovaní tohto kľúčového vektora zahraničnopolitického pôsobenia Európskej únie, pričom sme zdôrazňovali princíp kondicionality. V prípade Ukrajiny naša diplomacia či už pred parlamentnými voľbami v krajine, alebo po nich našla dostatočne jasný jazyk, aby politickej reprezentácii v Kyjeve odkomunikovala svoje očakávania týkajúce sa plnenia si domácich úloh. Súčasne sme odmietli obrátiť sa nášmu susedovi chrbtom a postavili sme sa do čela Skupiny priateľov Ukrajiny. Moldavsko je jednoznačný líder medzi krajinami Východného partnerstva. Tento titul mu nemôže zobrať nikto, iba ono samotné. Preto nás znepokojuje momentálna politická kríza v krajine. O to viac, že východná politika Únie potrebuje úspech ako soľ. Len pripomínam, že vzhľadom na nárast aktivít voči Moldavsku vláda rozhodla o otvorení zastupiteľského úradu v Kišiňove v priebehu tohto roka. Krajinám západného Balkánu i Východného partnerstva Slovenská republika aj v minulom roku poskytovala nielen politickú podporu, ale aj konkrétnu technickú pomoc prostredníctvom programov Centra pre odovzdávanie skúseností z integrácie a reforiem pri ministerstve zahraničných vecí a európskych záležitostí, ktoré v tejto oblasti aktívne spolupracovalo s ďalšími rezortmi. Z pohľadu ekonomickej diplomacie možno označiť rok 2012 za rok jej zefektívnenia a predovšetkým zintenzívnenia spolupráce s podnikateľským prostredím. Podpísaním memoranda o spolupráci pri plnení úloh ekonomickej diplomacie medzi ministerstvom zahraničných vecí a európskych záležitostí a ministerstvom hospodárstva sa upravila spolupráca oboch rezortov v tejto oblasti. Konkrétne kroky za uplynulé mesiace potvrdzujú, že ekonomickú diplomaciu nechceme robiť ani deklaratórne, ani od stola. Zintenzívnili sme spoluprácu a komunikáciu s podnikateľskou sférou, sme otvorení novým impulzom. Práve na ich základe sme upravili sieť ekonomických diplomatov. Vraciame ich tam, kde je po nich dopyt, kde môžu byť najviac nápomocní našim podnikateľom a našim hospodárskym záujmom. Limitované zdroje nám nedovoľujú mať samostatného ekonomického diplomata na každom našom zastupiteľskom úrade. Rovnako je limitovaný počet zastupiteľských úradov. No každý úrad sa ekonomickej diplomacii aktívne venuje. Presadzujem politiku, aby veľvyslanec v danej krajine bol zároveň hlavným ekonomickým diplomatom. Ako viete, bola vytvorená Rada vlády pre podporu exportu a investícií. Jej prvé zasadnutie sa uskutoční v pondelok 25. marca. V rámci rezortu sme prijali koncepciu zapájania podnikateľských subjektov do rozvojovej spolupráce Slovenskej republiky. Snaha o rozvoj ekonomickej spolupráce dominovala v roku 2012 bilaterálnym vzťahom s európskymi aj mimoeurópskymi krajinami. Aj udalosti uplynulého roka potvrdzujú, že nie sme všemocní, nemôžeme byť všade a nevieme robiť zázraky. Chceme však byť občanom čo najbližšie, neustále zvyšovať štandardy našich služieb, využívať pritom moderné technológie a zlepšovať komunikáciu, viditeľnosť a dostupnosť rezortu a jeho služieb. Konkrétnymi opatreniami a krokmi v konzulárnej oblasti v minulom roku bolo napríklad zriaďovanie sezónnych konzulátov, rozširovanie existujúcej siete našich zastúpení v zahraničí prostredníctvom dohôd o spolupráci v konzulárnej a vízovej oblasti s inými členskými štátmi Európskej únie, rozširovanie služieb poskytovaných honorárnymi konzulmi či pokračujúca elektronizácia verejnej správy. Bez ohľadu na nezriedkavú bulvarizáciu konzulárnej agendy v médiách môžem konštatovať, že celkový výkon konzulárnej pomoci Slovenskej republiky je pozitívny. Ľudská dimenzia diplomacie bola v predchádzajúcom roku rozšírená aj získaním, resp. posilnením kompetencie rezortu zahraničných vecí a európskych záležitostí v dvoch oblastiach: v oblasti krajanskej problematiky a v oblasti ľudských práv. Hlavné ciele a úlohy stanovené v zameraní zahraničnej politiky na rok 2012 považujeme za splnené. Zatiaľ čo predchádzajúci rok možno charakterizovať osobitne v kontexte nových kompetencií rezortu zahraničia ako rok zadefinovania a nastavovania mechanizmov, rok 2013 by sa mal stať rokom koncepčných riešení a implementácie týchto nových politík. Jednotlivé aspekty našej zahraničnej politiky v tomto roku sumarizuje Zameranie zahraničnej politiky Slovenskej republiky na rok 2013, ktoré schválila vláda Slovenskej republiky 9. januára tohto roka a bolo prerokované zahraničným výborom 27. februára a výborom pre európske záležitosti 20. februára. Ja by som sa v ďalšej časti vystúpenia zameral na spomínané koncepčné aspekty činnosti rezortu v tomto roku. Dámy a páni, slovo kontinuita asi najlepšie charakterizuje zahraničnú politiku Slovenskej republiky počas 20 rokov jej samostatnej existencie. Kontinuitu smerovania zahraničnej politiky potvrdzuje aj zameranie na rok 2013. Zameranie nadväzuje na priority zahraničnej politiky stanovené v Programovom vyhlásení vlády Slovenskej republiky na roky 2012 až 2016. Opiera sa nielen o silný proeurópsky mandát vlády, ale aj o širokú mieru konsenzu v domácom politickom prostredí pri presadzovaní strategických záujmov Slovenskej republiky smerom navonok. Napriek možným odlišnostiam v názoroch na niektoré konkrétne riešenia sa všetci zrejme zhodneme, že budúcnosť Slovenska je spätá s Európskou úniou, bezpečnostnými garanciami Severoatlantickej aliancie či presadzovaním dôsledného uplatňovania multilateralizmu a medzinárodného práva vo vzťahoch medzi štátmi. Špecifický rámec výkonu zahraničnej politiky v tomto roku nám dávajú významné jubileá: 1150 rokov od príchodu svätých Cyrila a Metoda, 20 rokov od vzniku Slovenskej republiky a tiež 10 rokov od podpisu zmluvy o pristúpení do Európskej únie. Zameraniu zahraničnej politiky na rok 2013 dominuje téma európskych záležitostí. Zameranie jasne deklaruje náš záujem zotrvať v centre európskej integrácie a byť aktívnym hráčom pri strategických rozhodnutiach o ďalšom smerovaní Únie. Máme záujem podieľať sa na formovaní a ďalšom prehlbovaní európskej integrácie. Diskusie o budúcnosti Európskej únie nebudú jednoduché. Máme preto záujem aktívne a zrozumiteľne komunikovať európske témy verejnosti. Rovnako máme záujem hľadať celospoločenský konsenzus k zásadným otázkam budúcnosti Európskej únie. Aj preto oživujeme v tomto roku projekt Národného konventu. Chceme efektívne koordinovať agendu európskych záležitostí na vnútroštátnej úrovni. Preto pripravujeme návrhy na jej zlepšenie vrátane revízie mechanizmu medziinštitucionálnej spolupráce v európskych záležitostiach. Zodpovedná príprava na predsedníctvo v Rade Európskej únie v roku 2016 bude pokračovať aj v tomto roku. Bude potrebné prijať zásadné rozhodnutia k materiálnemu zabezpečeniu predsedníctva a postupne budovať štruktúry v rámci jednotlivých rezortov, tzv. predsednícky korpus, začať vzdelávať a pripravovať jeho členov na úlohy súvisiace s predsedníctvom. Osobitná pozornosť bude venovaná príprave partnerskej dohody Slovenskej republiky s Európskou komisiou na nasledujúce programovacie obdobie 2014 – 2020. Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí je v pozícii hlavného negociátora s Komisiou. Podpora hospodárskeho rozvoja Slovenskej republiky je jedným z hlavných cieľov zahraničnej politiky v roku 2013. V roku 2012 sme iniciovali viacero aktivít, ktoré by sa mali naplno rozbehnúť a priniesť výsledky v tomto roku. Ekonomická diplomacia – rovnako ako európske politiky – predstavuje oblasť, kde je podstatným faktorom úspechu efektívna koordinácia. Inými slovami odstránenie žabomyších sporov, posilnenie synergií, kvalitný tok informácií. V globálnej konkurencii neuspejeme, ak si budeme „konkurovať“ navzájom v dôsledku nedostatočnej koordinácie jednotlivých aktérov. Hlavnou úlohou ministerstva bude preto pokračovanie v dialógu s podnikateľským sektorom, osobitne v rámci Rady vlády pre podporu exportu a investícií a koordinovanie pôsobenia ostatných štátnych aktérov na poli ekonomickej diplomacie tak, aby sme poskytovali čo najlepšie služby a podporu našim podnikom pri presadzovaní sa na zahraničných trhoch, aby sme získavali kvalitné investície, prinášali na Slovensko inovácie a nové technológie. V komunikácii navonok – nielen v rámci ekonomickej diplomacie – zohráva významnú úlohu príprava jednotnej koordinovanej prezentácie Slovenska v zahraničí. V roku 2013 chceme zásadnejšie napredovať v tejto oblasti. Okrem už spomínaných výročí je rok 2013 tiež rokom, v ktorom sú Košice hlavným európskym mestom kultúry. Všetky tieto udalosti si chceme dôstojne pripomenúť a využiť ich potenciál aj v prospech šírenia dobrého mena Slovenska vo svete. Dámy a páni, zameranie zahraničnej politiky na rok 2013 potvrdzuje vnímanie Severoatlantickej aliancie ako garanta vonkajšej bezpečnosti Slovenskej republiky. Budeme v rámci Aliancie, ako aj Európskej únie aktívne podporovať koncepcie inteligentnej obrany s cieľom zefektívňovania jej fungovania pri zachovaní úrovne bezpečnostných garancií. Naďalej sa budeme podieľať na misiách medzinárodného krízového manažmentu účasťou ozbrojených síl i civilných expertov či už pod velením Aliancie, Európskej únie, alebo OSN. Osobitne by som chcel na tomto mieste vyzdvihnúť naše komplexné pôsobenie v Afganistane formou vojenskej angažovanosti prostredníctvom zložiek ISAF, ďalej finančnej podpory, našu pomoc budovaniu Afganských národných bezpečnostných síl a tiež aj formou rozvojovej pomoci. Afganistan je jednou z priorít našej rozvojovej pomoci aj v roku 2013. V nadchádzajúcom období budeme pokračovať v kvantitatívnej aj kvalitatívnej transformácii príspevku Ozbrojených síl Slovenskej republiky do operácie ISAF. Jej súčasťou je aj príprava skupiny špeciálnych operácií, ktorú Slovenská republika plánuje nasadiť do Afganistanu už v roku 2014. Chcem sa pri tejto príležitosti poďakovať Národnej rade Slovenskej republiky za podporu nášho úsilia v tomto pre Afganistan skutočne zlomovom období. Zahraničie si našu angažovanosť mimoriadne cení. Pre roky 2013 – 2014 sa náš zastupiteľský úrad v Belehrade stal kontaktným veľvyslanectvom NATO. Slovenská republika môže nesporne prispieť k zlepšeniu vnímania Aliancie v Srbsku. Hodnoty demokracie, dodržiavania ľudských práv a slobôd predstavujú základné východisko pri realizácii zahraničnej politiky. Zdieľame ich s našimi partnermi a spojencami v Európskej únii a Severoatlantickej aliancii a snažíme sa ich presadzovať globálne v rámci bilaterálnych vzťahov, ako aj v rámci pôsobenia v medzinárodných organizáciách. V záujme posilnenia implementácie medzinárodných ľudskoprávnych záväzkov a zefektívnenia príslušných politík Slovenskej republiky pripraví ministerstvo v tomto roku v spolupráci s členmi Rady vlády Slovenskej republiky pre ľudské práva, národnostné menšiny a rodovú rovnosť celoštátnu stratégiu ochrany a podpory ľudských práv v Slovenskej republike. Zefektívňovanie poskytovania služieb občanom bude prioritou aj v roku 2013. Poskytovanie konzulárnych služieb je pre verejnosť najčastejšia priama skúsenosť so službami ministerstva, a preto musí byť charakterizované ústretovým, aktívnym a profesionálnym prístupom. Naším cieľom je zlepšovať poskytované služby, robiť ich dostupnejšie pre slovenských občanov v zahraničí. Dámy a páni, môže sa zdať, že som na rozdiel od minulosti venoval vo vystúpení menej priestoru bilaterálnym vzťahom, otázkam tzv. klasickej diplomacie. Nevnímajte to ako stratu záujmu, i keď je pravda, že som sám v minulosti bol nútený konštatovať, i keď nerád, že tzv. klasickej salónnej diplomacii už odzvonilo. V tomto prípade ide skôr o to, že naša diplomacia dozrela. Už sa nepotrebujeme predstavovať, klopať na dvere. Naše bilaterálne vzťahy sa dostali do roviny normálnej konštruktívnej spolupráce. Som rád, že pred týždňom som to mohol s mojím partnerom konštatovať aj v tak citlivej relácii, ako je Maďarsko. Vzťahy so susedmi máme takpovediac ošetrené. Ukrajine sa usilujeme pomôcť. Višegrádska štvorka dosahuje najlepšie obdobie vo svojej histórii. S partnermi a spojencami v rámci Európskej únie vedieme pravidelný dialóg či už bilaterálne, alebo v multilaterálnych formátoch. Naša pozornosť smeruje aj mimo rámca štandardných oblastí nášho záujmu, kde hľadáme nové, najmä ekonomické príležitosti. Tento rok som začal v Latinskej Amerike, o mesiac idem na Kaukaz a v apríli do Mongolska. V roku 2013 bude dôležitý aj z hľadiska prioritných oblastí nášho zahraničnopolitického záujmu. Po 6 rokoch dôjde k ďalšiemu rozšíreniu Európskej únie. Budeme netrpezlivo čakať aj na jarné správy Európskej komisie o pokroku v integračných procesoch na Balkáne, ktoré by mohli pootvoriť dvere k ďalšiemu rozširovaniu. Na jeseň nás čaká samit vo Vilniuse, ktorý bude kľúčový z hľadiska ďalšieho osudu Východného partnerstva. Vážené dámy a páni, spolupráca s Národnou radou Slovenskej republiky predstavuje významnú súčasť tvorby a realizácie zahraničnej politiky v jej parlamentnej dimenzii. Som nesmierne rád, že pri hodnotení nášho celkového zahraničnopolitického pôsobenia môžem kontakty a kooperáciu s parlamentnými výbormi či delegáciami pri medzinárodných organizáciách hodnotiť prívlastkami výborné a bezproblémové. Verím, že aj tomto roku bude naša veľmi dobrá spolupráca pokračovať. Obsah správy o plnení úloh zahraničnej politiky v roku 2012, ako aj zamerania zahraničnej politiky na rok 2013 je prirodzene ďaleko širšie, ako je moje úvodné slovo. Snažil som sa stručne poukázať na najdôležitejšie témy. Privítam vaše komentáre. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)