B. Bugár, podpredseda NR SR: (2002-02-07):
Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, budeme teraz v rokovaní pokračovať prvým čítaním o štyroch zákonoch na základe všeobecnej vôle parlamentu a dohody. Budeme rokovať o vládnom návrhu zákona o obrane Slovenskej republiky (tlač 1312). Rozhodnutie pána predsedu Národnej rady na pridelenie vládneho návrhu zákona na prerokovanie výborom Národnej rady máte pod č. 1471. Ďalej je to vládny návrh zákona o ozbrojených silách Slovenskej republiky (tlač 1313). Rozhodnutie pána predsedu Národnej rady na pridelenie vládneho návrhu zákona na prerokovanie výborom Národnej rady je pod č. 1472. Tretí v tejto skupine je vládny návrh zákona o brannej povinnosti (tlač 1314). Rozhodnutie pána predsedu Národnej rady na pridelenie vládneho návrhu zákona na prerokovanie výborom Národnej rady máte pod č. 1473. A štvrtý v tejto skupine je vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 370/1997 Z. z. o vojenskej službe v znení neskorších predpisov (tlač 1290). Rozhodnutie pána predsedu Národnej rady na pridelenie vládneho návrhu zákona na prerokovanie výborom Národnej rady máte pod č. 1469. Vládne návrhy zákonov uvedie pán minister obrany Slovenskej republiky. Nech sa páči, môžete ich uviesť, aj jeden, aj druhý, tretí, štvrtý, po sebe. J. Stank, minister obrany SR: Vážený pán predsedajúci, panie poslankyne, páni poslanci, všetky uvedené zákony vychádzajú z plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky, vláda ich schválila a nadväzujú práve na predložený a v prvom čítaní prerokovaný ústavný zákon. Predmetom vládneho návrhu zákona o obrane Slovenskej republiky je úprava spoločenských vzťahov na úseku obrany, najmä vymedzenie pôsobnosti orgánov štátnej moci pri plnení úloh na úseku obrany tak, aby obrana štátu bola zabezpečená v každom čase a v rozsahu, ktorý si vyžaduje vzniknutá alebo existujúce situácia v štáte. Tieto úlohy vychádzajú z ustanovení ústavy, ale aj z programového vyhlásenia vlády, ktorá si určila za cieľ presadiť optimálny variant zabezpečenia obrany štátu, spočívajúci v získaní plnohodnotného členstva Slovenskej republiky v aliancii. Samozrejme, najväčší rozsah úloh na úseku obrany zákon ukladá práve ministerstvu obrany. Medzi tieto úlohy patrí najmä príprava a realizácia koncepcie reformy systému obrany a koncepcia reformy systému riadenia obrany štátu. Návrh zákona o obrane Slovenskej republiky taktiež upravuje pôsobnosť obcí, vyšších územných celkov, práva a povinnosti právnických osôb, fyzických osôb oprávnených na podnikanie a fyzických osôb pri príprave na obranu štátu, najmä pracovnú povinnosť, povinnosť poskytnúť ubytovanie, povinnosť poskytnúť vecné prostriedky, a upravuje zodpovednosť týchto osôb za porušenie povinností. Návrh zákona tiež vytvára osobitnú úpravu vyvlastnenia nehnuteľností vo verejnom záujme na účely obrany v skrátenom konaní, vo výnimočných prípadoch a vytvára právny základ pre plánovanie obrany štátu. Osobitne sa zákonom upravuje zriadenie a pôsobnosť špecializovaných orgánov, ktoré majú zabezpečiť úlohy obrany. Navrhuje sa zriadenie vyššej vojenskej správy a územných vojenských správ. Tieto orgány v podstate nahradia doterajšie úrady vojenskej správy a okresné vojenské správy, rozdielny je ich navrhovaný počet. Dovoľte mi, vážené panie poslankyne, páni poslanci, prejsť k vládnemu návrhu zákona o ozbrojených silách Slovenskej republiky. Táto právna úprava, ktorá je dnes obsiahnutá vo viacerých právnych predpisoch, už nezodpovedá zmeneným spoločenským pomerom a nevytvára dostatočné právne predpoklady na vykonanie reformy ozbrojených síl, ktorá je tiež podmienkou prijatia Slovenskej republiky do organizácií v rámci kolektívnej bezpečnosti, teda do Severoatlantickej aliancie. Jej obsahom je úprava velenia ozbrojeným silám, riadenia ozbrojených síl, vyjadrujúca v nadväznosti na Ústavu Slovenskej republiky postavenie a úlohy jednotlivých orgánov, hierarchiu od Národnej rady, prezidenta, vlády Slovenskej republiky až po veliteľov ustanovených na velenie základným zložkám ozbrojených síl. Osobitne sa upravuje postavenie a úlohy prezidenta Slovenskej republiky ako hlavného veliteľa ozbrojených síl. Na plnenie tejto jeho úlohy sa priamo v zákone zakotvuje existencia Vojenskej kancelárie prezidenta Slovenskej republiky a jeho Čestnej stráže, ktoré majú postavenie vojenských útvarov. Navrhuje sa, aby organizačné členenie, umiestnenie a početné stavy určoval sám prezident. Obsahom predkladaného návrhu zákona je aj úprava vojenskej prísahy doteraz začlenená v Brannom zákone. Upravuje sa mobilizácia ozbrojených síl ako hromadné povolanie vojakov, odvedencov, vojakov v zálohe a vojakov povinnej vojenskej služby, ktorým bol výkon vojenskej služby prerušený, a poskytnutie vecných prostriedkov a ubytovanie pre ozbrojené sily. Ustanovuje sa aj možnosť okamžitého nasadenia vojakov ozbrojených síl na riešenie vzniknutej havárie, katastrofy alebo živelnej pohromy na základe žiadosti starostov obcí a orgánov vyšších územných celkov. Predložený návrh zákona upravuje aj vysielanie ozbrojených síl na plnenie úloh mimo územia Slovenskej republiky a medzinárodnú spoluprácu. Zásadnou úpravou vyjadrenou prechodným ustanovením je, že do 31. 12. 2002 súčasťou ozbrojených síl sú aj vojská ministerstva vnútra a železničné vojsko. Dňom 1. januára v súlade s uznesením vlády Slovenskej republiky z 15. 8. sa rušia vojská ministerstva vnútra a železničné vojsko. Všetky doterajšie časti ozbrojených síl budú tvoriť ozbrojené sily Slovenskej republiky jednotne riadené Ministerstvom obrany Slovenskej republiky. K vládnemu návrhu zákona o brannej povinnosti. Plnenie brannej povinnosti v navrhovanom rozsahu je v súčasnosti do času, než bude dosiahnutá úplná profesionalizácia ozbrojených síl, nevyhnutnosťou na zabezpečenie obranyschopnosti štátu. Stanovenie podmienok výkonu tejto povinnosti a v tej súvislosti otázok vyžaduje zákonnú úpravu. Takouto úpravou je v súčasnosti zákon č. 351/1997 Z. z. Branný zákon. Celková zmena zabezpečenia obrany Slovenskej republiky a realizácie reformy ozbrojených síl v intenciách schválenej koncepcie ozbrojených síl, obrannej stratégie a vojenskej stratégie vyžaduje aj novú právnu úpravu v rozsahu podmienok brannej povinnosti. Tá, samozrejme, zostáva aj v čase, keď bude už zrušená základná vojenská služba. Predkladaný návrh zákona upravuje vznik, zánik a rozsah brannej povinnosti a jednotlivé druhy vojenskej služby. Upravuje režim odvodného konania vrátane úpravy správneho konania pri vydávaní rozhodnutia odvodnej komisie a jeho preskúmania. Návrh zákona určuje novú vekovú hranicu vzniku brannej povinnosti – po dovŕšení 18 rokov veku –, čím sa zlaďuje vnútroštátna úprava brannej povinnosti s medzinárodnými normami obsiahnutými v opčnom protokole Dohovoru o právach dieťaťa a účasti detí v ozbrojených konfliktoch. Upravuje sa aj veková hranica zániku brannej povinnosti, ktorá sa navrhuje znížiť zo 60 na 55 rokov. Predpokladá sa, tak ako tomu bolo doteraz, existencia štyroch druhov povinnej vojenskej služby, a to základnej, náhradnej zdokonaľovacej a mimoriadnej. Zmena úpravy výkonu vojenskej služby vyjadrená v tomto návrhu zákona tým, že upravuje len výkon povinnej vojenskej služby, sa dotkne aj niektorých ustanovení zákona č. 370/1997 Z. z. o vojenskej službe v znení neskorších predpisov, ktoré ministerstvo obrany pripravuje. Výkon profesionálnej služby tak bude komplexne upravený v zákone o vojenskej službe vrátane prieskumného konania a vojenských hodností. K vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 370/1997 Z. z. o vojenskej službe v znení neskorších predpisov. Cieľom tohto návrhu zákona je upresniť platnú právnu úpravu preventívnej rehabilitácie na ktorú sa vysielajú profesionálni vojaci v záujme upevnenia ich telesného a duševného zdravia, konkrétne upraviť podmienky poskytovania náhrad výdavkov vynaložených na dopravu na túto rehabilitáciu. Ďalej sa upresňuje úprava poskytovania náhrad za stratu zárobku v dôsledku poškodenia zdravia vojaka a ustanovuje sa ich maximálna výška. Potreba tejto úpravy plynula z aplikačnej praxe, keďže platná právna úprava dáva možnosť priznávania výšky náhrad za poškodenie zdravia bez presných pravidiel ich stanovenia. Tretím okruhom je úprava právnych vzťahov vznikajúcich pri výkone vojenskej služby v nadväznosti na nový Zákonník práce. Predkladaný návrh zákona zároveň odstraňuje prekážky brániace vysielaniu profesionálnych vojakov na výkon vojenskej služby v zahraničí na neobmedzený čas, na účely humanitárnej pomoci, vojenských cvičení alebo ich účastí v mierových pozorovateľských misiách tým, že vypúšťa ustanovenie časového obmedzenia výkonu vojenskej služby v zahraničí. Vážené panie poslankyne, páni poslanci, prosím o prerokovanie uvedených predlôh.