Dostál, Ondrej, poslanec NR SR (2021-05-13):
Vážená kolegyňa, vážené kolegyne, vážení kolegovia, dovoľte, aby som uviedol, a teda trošku bližšie odôvodnil návrh novely zákona o hospodárskej mobilizácii. Ide o návrh, ktorý umožní zrušiť núdzový stav bez toho, aby sa to nejako negatívne dotklo opatrení hospodárskej mobilizácie, ktoré sú realizované v rámci boja proti pandémii. Už dávnejšie sa vedie diskusia o tom, aby sa prijala nejaká legislatívna úprava, ktorá by umožnila realizovať tieto opatrenia aj mimo rámca núdzového stavu, na ktoré, na ktorý sú dnes tieto opatrenia, teda niektoré z týchto opatrení, naviazané. Hovorilo sa o tom, že by mohol byť schválený pandemický zákon, ale teda prijatie pandemického zákona je vec, ktorá si vyžaduje väčšiu diskusiu, pretože malo by ísť o nejaké systematické upravenie vzťahov, rozhodovacích procesov, opatrení a ich limitov v rámci pandémie, ktoré by nanovo usporiadalo opatrenia a kompetencie jednotlivých orgánov, aby to malo zmysel, aby to malo hlavu a pätu. A takáto vec, samozrejme, si vyžaduje dlhšiu prípravu a potom aj normálny legislatívny proces, nie skrátený legislatívny proces. Novelu, s ktorou prichádza skupina poslancov zo štyroch koaličných strán, líši od uvažovaného alebo zamýšľaného pandemického zákona to, že ide o pomerne jednoduchú legislatívnu úpravu, ktorá sa týka zákona o hospodárskej mobilizácii, a teda jej podstatou je to, že opatrenia, ktoré sú dosiaľ naviazané na núdzový stav, budú po novom naviazané aj na mimoriadnu situáciu. Núdzový stav predstavuje výrazný zásah do základných práv a slobôd. Na Slovensku bol opakovane vyhlásený s účinnosťou od 1. októbra, a teda súvisle trvá už viac ako sedem mesiacov. Novelou ústavného zákona č. 414/2020 s účinnosťou od 29. decembra 2020 došlo k zmene úpravy núdzového stavu obsiahnutej v ústavnom zákone č. 227/2002 Z. z. o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu v tom zmysle, že s predĺžením núdzového stavu musí vysloviť súhlas Národná rada Slovenskej republiky. Národná rada na základe tejto právnej úpravy doposiaľ už trikrát vyslovovala súhlas s predĺžením núdzového stavu a vláda obvykle odôvodňovala potrebu predĺžiť núdzový stav aj tým, že je nutné realizovať opatrenia hospodárskej mobilizácie, resp. ich zachovať. Ďalšími dôvodmi, ktoré boli uvádzané, boli obmedzenia mobility prostredníctvom zákazu vychádzania a zákazu zhromažďovania. Tieto opatrenia, ale nie sú opatreniami hospodárskej mobilizácie a sú a naďalej zostanú viazané na núdzový stav. Analýzou Právneho poriadku Slovenskej republiky, ktorú spracovala právnička Slávka Henčeková, poslanecká asistentka nášho kolegu Jána Benčíka, bolo zistené, že opatrenia v súvislosti s bojom proti pandémii COVID-19 sú obvykle viazané nielen na núdzový stav, ale aj na mimoriadnu situáciu. Táto úprava je obsiahnutá napríklad v zákone č. 355/2007 Z. z. o ochrane, podpore a rozvoji verejného zdravia a o zmene a doplnení niektorých zákonov. V zákone č. 42/1994 Z. z. o civilnej ochrane, zákone č. 311/2001 Zákonník práce, v zákone o zdravotnej starostlivosti, službách súvisiacich s poskytovaním zdravotnej starostlivosti a v zákone o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti, zdravotníckych pracovníkoch, stavovských organizáciách v zdravotníctve, v zákone o elektronických komunikáciách či v zákone o verejnom obstarávaní. Čiže nie iba, nie iba jeden zákon, nie iba dva zákony, ale viacero zákonov, pričom v týchto zákonoch neexistuje viazanosť iba na núdzový stav, ale aj na mimoriadnu situáciu. Mimoriadna situácia bola vyhlásená na Slovensku 12. marca 2020, teda na začiatku pandémie a trvá odvtedy nepretržite. Je pravdepodobné, že pandémia len tak rýchlo nezmizne a viaceré opatrenia, ktoré sa prijímali, bude potrebné realizovať aj naďalej. Podľa aktuálne platného nariadenia vlády č. 269/2020 Z. z. sa v súčasnosti realizujú mnohé opatrenia hospodárskej mobilizácie, napríklad organizácia výroby a organizácia služieb, použitie štátnych hmotných rezerv, pracovná povinnosť a podobne. Vláda ako štátny orgán v prvom rade zodpovedný za riadenie boja proti pandémii a prijímanie opatrení trvá opakovane pri predlžovaní núdzového stavu na tom, že opatrenia hospodárskej mobilizácie sú na jej zvládnutie nevyhnutné. Nami predkladaný návrh zákona umožňuje väčšinu z opatrení hospodárskej mobilizácie zachovať aj v prípade, že by núdzový stav skončil, čo možno predpokladať už v priebehu najbližších dní. Postačujúca pre pokračovanie týchto opatrení by po novom bola mimoriadna situácia. Z toho dôvodu sa navrhuje v príslušných ustanoveniach zákona o hospodárskej mobilizácii, ktoré sú zatiaľ viazané na núdzový stav alebo výnimočný stav, doplniť aj viazanosť na mimoriadnu situáciu. Výnimkou z doteraz realizovaných opatrení hospodárskej mobilizácie je pracovná povinnosť. Tá bude aj naďalej viazaná aspoň na núdzový stav, teda nebude ju možné nariaďovať počas mimoriadnej situácie. Taktiež sa navrhuje zachovať realizáciu organizácie dodávok životne dôležitých tovarov a ich predaja s využitím mimoriadnych regulačných opatrení, ochrany životne dôležitých zdrojov a ochrane, ochrane objektov osobitnej dôležitosti a ďalších dôležitých objektov aspoň v núdzovom stave, teda nie v mimoriadnej situácii. Mimoriadna situácia je už v súčasnosti súčasťou zákona o hospodárskej mobilizácii a je obsiahnutá v pojme krízovej situácii, ktorý je vymedzený v § 1 zákona o hospodárskej mobilizácii prostredníctvom odkazov na článok 1 ods. 2 až 4 ústavného zákona o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu a výnimočného stavu a núdzového stavu a na § 2 písm. a) zákona č. 387 o riadení štátu v krízových situáciách mimo času vojny a vojnového stavu. Ten odkaz na článok I ods. 2 ústavného zákona o bezpečnosti štátu vymedzuje základné úlohy verejnej moci v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu. Podľa toho odkazu na zákon o riadení štátu mimo vojny a vojnového stavu zasa sa hovorí, že na účely zákona sa krízovou situáciou mimo vojny a vojnového stavu rozumie obdobie, počas ktorého je bezprostredne ohrozená a narušená bezpečnosť štátu, a ústavné orgány môžu po splnení podmienok stanovených v ústavnom zákone alebo v osobitnom zákona na jej riešenie vyhlásiť výnimočný stav, núdzový stav alebo mimoriadnu situáciu. Je tam odkaz na vymedzenie mimoriadnej situácie v zákone o civilnej ochrane obyvateľstva. Z vyššie uvedeného je zrejmé, že krízovou situáciou sa na účely zákona o hospodárskej mobilizácii už dnes rozumie okrem obdobia vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu, núdzového stavu aj obdobie mimoriadnej situácie a keď sa v zákone používa pojem krízová situácia, tak zahŕňa týchto päť stavov alebo situácií. Schválenie nami predkladaného návrhu zákona vytvorí predpoklady pre skoršie skončenie núdzového stavu, lebo vykonávanie opatrení hospodárskej mobilizácie prestane byť viazané na jeho trvanie. Zároveň bude možné teraz a aj do budúcna realizovať opatrenia hospodárskej mobilizácie aj mimo núdzový stav a nebude preto nutné len kvôli opatreniam hospodárskej mobilizácie vyhlasovanie núdzového stavu, ktorý predstavuje vážnejší zásah do základných práv a slobôd než mimoriadna situácia. Dovoľujem si vás týmto požiadať o podporu predloženého návrhu zákona. Ďakujem.