Viskupič, Marián, poslanec NR SR (2020-12-02):
Ďakujem pekne za slovo. Vážený pán predsedajúci, vážený pán minister, ctené kolegyne, kolegovia, do Národnej rady si našiel cestu návrh rozpočtu verejnej správy na najbližšie tri roky. Vzhľadom na neistoty dnešných dní ohľadom vývoja hospodárstva, rastu či poklesu ekonomiky je pre každého z nás veľmi odvážne pozerať sa ďalej ako za horizont pár mesiacov, každopádne zákon vyžaduje pripraviť čísla na tri roky. Návrh teda máme na stole. Dovoľte mi najprv pohľad na východiská. Vzhľadom na nie vzorové hospodárenie minulých vlád v rokoch pohody sme teda celý rok 2020 diskutovali a diskutujeme o potrebe udržať verejné financie a hlavne dlh Slovenska na určitej úrovni. Zopakujme si, rok 2019 sme skončili s dlhom tesne pod 50 %, 48,5 %, bolo to stále prvé pásmo dlhovej brzdy a na rozdiel od krajín ako napríklad Česká republika, ktorá v posledných alebo v dlhých rokoch od poslednej krízy dokázala výrazne, výrazne zlepšiť svoje verejné financie, znížiť dlh, proste využila tie dobré časy na to, aby dlh klesol, toto sa na Slovensku nestalo. Tie dobré časy sme stratili a teraz nás to teda dobieha. Ako poslanci máme, máme teda pred sebou rozsiahly, rozsiahly materiál, ktorý teda pojednáva hlavne o dvoch parametroch. Ja by som povedal, že samotný rozpočet pán minister veľmi podrobne prešiel. Ja sa skúsim na to pozrieť takým trošku iným pohľadom pre skutočne, pre laickú verejnosť, pretože si myslím, že je veľmi dôležité rozpočet preložiť do ľudskej reči. Rozumieť by sme mu mali, samozrejme, všetci my poslanci, ale je to, ale mala by mu rozumieť aj laická verejnosť. Je to skutočne zákon roka, zákon, ktorý nás ovplyvňuje všetkých. Tak poďme si tak nejak pozrieť. Prvým parametrom je výkon našej ekonomiky. Meriame ho výškou hrubého domáceho produktu. Mojou optikou a sledovaním výkonu hospodárstva v prvých troch štvrťrokoch tohto roku, roku 2020, od januára – septembra vidím relatívne dobré správy. Nie všetky sú vo východiskách návrhu rozpočtu zohľadnené. Prvou dobrou správou je, že za prvých deväť mesiacov sme mali napriek, tak si, spomeňme si, na začiatku roka napriek zúfalým očakávaniam výkon len o niečo málo horší ako minulý rok v tom istom čase. Našťastie sa nenaplnili obavy o výraznom poklese a úpadku. Za deväť mesiacov máme pokles približne 5 – 5,5 %, a nie tých prognózovaných, ako boli skutočne dvojciferné čísla, vyše 10 %. Ja si myslím, že toto je pre všetkých občanov Slovenska výborná správa. Rovnako tak, ako je to výborná správa pre investorov, pre pracujúcich a, samozrejme, aj pre tých, ktorí potrebujú vďaka svojmu osudu alebo súčasnému postaveniu našu solidaritu. Našťastie sa nenaplnili − a verím, že sa ani nenaplnia − tie obavy o veľmi, veľmi výraznej strate pracovných miest v ekonomike. Takže toto sú veľmi dobré správy pre Slovensko, pričom existuje silný predpoklad, že aj napriek druhej vlne koronavírusu zaznamenáme vo štvrtom štvrťroku pokles HDP oproti minulému roku maximálne 5 %, možno to bude o niečo viac, možno o niečo menej. Každopádne za celý rok 2020 tak bude pokles niekde v okolí čísla 6, možno 6,5 %, čo tvrdia v podstate unisono aj posledné predpovede, či už na Slovensku, alebo aj, aj z pohľadu Európskej únie. Skúsme si teda zapamätať, že hrubý domáci produkt Slovenska v bežných cenách, v hodnote peňazí dnes bude približne 90 mld. eur. Je to viac, ako je v návrhu rozpočtu, a som rád, že to nie je menej. Oproti nominálnemu HDP budeme totiž merať náš konečný dlh a deficity za tento aj budúce roky. Druhým parametrom je dlh našej krajiny. Dlh ku koncu minulého roka bol 45 mld. eur. Predstavovalo to už mnohokrát diskutovaných a spomínaných 48,5 % hrubého domáceho produktu. Hospodárenie tento rok vyzerá byť prekvapivo dobré vo svetle dnes platného revidovaného rozpočtu na 2020. Štátny rozpočet mal skončiť v deficite približne 12 mld. eur a verejná správa spolu s 10 mld. eur v mínuse, ale na začiatku roka, pardon, na začiatku decembra tušíme, že to bude približne polovica. Celá verejná správa podľa predpokladov posledného materiálu z Rady pre rozpočtovú zodpovednosť alebo celá verejná správa teda skončí za rok 2020 v deficite približne 6 – 7 mld. eur. Je to veľa, ale nie sú to tie katastrofické prognózy. Toto sú veľmi dobré správy pre občanov Slovenska. Za rok 2020 teda narastie verejný dlh na konečnú hodnotu maximálne 52 mld. eur. Týchto 6 mld. neminutých je veľká suma. Podarilo sa ju teda neminúť. Horšie je, že sa ju aj napriek plánu minúť nepodarilo rozumne investovať do zlepšenia stavu zdravotníctva, elektronizácie vzdelávania, do zlepšenia infraštruktúry v roku 2020. Mali sme na to príležitosť, musíme sa venovať aj iným veciam ako boju s koronou. Proste potrebujeme, potrebujeme reformy. Ak si podelíme tieto dva parametre, dlh a HDP, dostaneme za rok 2020 v percentách pomer maximálne 58 %. V návrhu rozpočtu 2021 máme východisko 62 %. Potrebujem teda jasne a nahlas zdôrazniť, že celková východisková situácia vďaka poslednému vývoju bude teda lepšia a pomer dlhu k HDP bude začínať päťkou. Zasa dobré správy. V rozpočte tohto roku sa prekvapivo dobre vyvíja výber dane z pridanej hodnoty, k čomu určite prispeli tri veci: domáca spotreba a silná spotreba centrálnej vlády a aj samospráv. Rovnako prispeli k vývoju aj opatrenia na daňovej a finančnej správe a tlak na zastavenie vyhýbaniu sa plateniu DPH cez rôzne schémy, vyčistením Finančnej správy od kazítok a ich trestné stíhanie. Bolo to varovným prstom, vážnym signálom a následná profesionalizácia výberom odborníkov je základom dobrého vývoja aj v rokoch 2021 a neskôr. Toto je veľmi kľúčové. Toto je ten skutočný prínos našej vlády − že sa prestáva kradnúť, že sa veci profesionalizujú a to je prvý krok, aby tie čísla v realite boli ešte lepšie alebo lepšie, ako to možno vyzerá. Minulý rok nepredstaviteľný plán, dnes je to skutočnosť. Je to obvinením bývalých vlád, ich ministrov a slúži ku cti našej koalície, že sa nám darí s týmto bremenom sa vysporiadavať. Očakávam redukciu daňovej medzery DPH rádovo v miliardách v tomto a v budúcich troch rokoch. Myslím si, že toto sú dobré správy. Tretím dôvodom teda lepšieho výberu DPH môže byť aj nižšia tvorba fixného kapitálu a jeho režim DPH. Tento vývoj trvalý nebude, ale to radi oželieme, potrebujeme, aby podnikatelia investovali a obnovovali infraštruktúru. Len tak bude ekonomika dobre fungovať. Hospodáreniu v tomto roku ako východisku pre rozpočet 2021 sa venujem dlho preto, že je veľmi dôležité tieto východiská poznať a na základe toho v roku 2021 nastaviť správne politiku nastavenia... nastaviť správne politiku nakladania s peniazmi občanov. To, že stále hovoríme o verejných zdrojoch, o verejnom rozpočte, majme vždy na pamäti, to sú peniaze občanov, ktorých sa museli vzdať. Teda lepšie ako očakávané hospodárenie zakladá z môjho pohľadu mierny optimizmus do roku 2021. Teraz môžme trošku k rozpočtu samotnému. V budúcom roku plánujeme vo verejnej sfére minúť takmer 47 mld. eur, čo bude skoro polovica ročného HDP našej krajiny. Očakávame príjmy na úrovni takmer 40 mld. eur, a teda ideme prijať rozpočet s deficitom plus-mínus 7 mld. eur. Toto sú tri kľúčové čísla, myslím, pre každého občana našej krajiny. Na konci roka 2021 je preto možné, že budeme končiť s verejným dlhom okolo, ale dúfam, že menej ako 60 mld. eur. To je možno aj odkaz kolegom z predchádzajúceho vystúpenia. Pri nominálnom hrubom domácom produkte je okolo 95 až 97 mld. eur vďaka lepšiemu základu, lepšiemu základu v tomto roku alebo z tohto roka a očakávanému oživeniu v roku 2021. Rozpočet ráta, myslím, s 5,5-percentným oživením našej ekonomiky. Toto sú zasa dobré správy. Miera zadlženia ku koncu roka 2021 bude v rozmedzí 62 až 63 % HDP, ale ja si dovolím byť optimista a poviem to tu, ja verím a dúfam, že skončíme blízko hranice 60 %. A čo je našou povinnosťou voči už spomínaným našim občanom, teda platiteľom daní a odvodov? Rád by som zdôraznil, že v prípade lepšieho výberu daní od občanov a firiem je potrebné a nevyhnutné ich aktivity a spotrebu okamžite podporiť a znížiť prípadné daňové zaťaženie. Strana Sloboda a Solidarita bude vždy a pri každej príležitosti presadzovať zjednodušenie, sprehľadnenie daňového a odvodového systému a postupné zníženie hlavne odvodového zaťaženia. Toto máme aj v programovom vyhlásení vlády. Spolu s podporou flexibility pracovného trhu a obmedzením prekážok zamestnávania ide o hlavné piliere aj nášho dlhodobého programu. Chceme, aby sa na Slovensku oplatilo podnikať a žiť. Myslíme to vážne a doslova. Naše činy, činy celej našej vlády o tom svedčia a budeme vytrvalí. Ak nám to výhľad návrhu rozpo... pardon, ak nám to výhľad na rok, ak nám to výhľad na rok 2020 a konečné výsledky hospodárenia v roku 2020 umožnia, sme pripravení, tak ako je to v návrhu rozpočtu aj uvedené, vrátiť sa k jeho úprave čo najskôr. Sme pripravení finančné prostriedky, ktoré budú k dispozícii, investovať do pomoci postihnutým sektorom, do reforiem tých oblastí, ktoré na ne veľmi, veľmi čakajú. Radi podporíme digitalizáciu vzdelávania, rekonštrukciu infraštruktúry po celej krajine. Sme takisto ochotní pomôcť samosprávam, či už na krajskej, alebo obecnej úrovni, pretože samosprávy sú blízko ľuďom. Myslím si, že v tomto máme asi zhodu naprieč celým parlamentom. Potrebujeme pracovať s aktuálnymi informáciami, racionálnymi odhadmi a do roku 2021 nastaviť pravidlá pomoci ekonomike tak, aby sme sa čo najskôr dostali spolu na dráhu rastu a dôvery investorov. Slovensko má na to, aby hospodárilo efektívne a racionálne. Toto je náš spoločný cieľ, a preto za stranu SAS hovorím, že predložený návrh rozpočtu podporíme. Ďakujem pekne za pozornosť.