Kaník, Ľudovít, poslanec NR SR (2015-01-28):
Ďakujem, pani podpredsedníčka. Vždy, keď sa zasahuje do pracovného trhu, či už Zákonníkom práce alebo inými normami, ktoré sa ho dotýkajú, tak vždy stojíme pred situáciou, ako to ovplyvní trh práce. A možno si to stále ešte mnohí neuvedomujú, pretože boli, prežili celý život v systéme, kedy trh práce bol neznámy pojem, proste jednoducho každý nastúpil do roboty a pracovať musel, ale dnes je to trh. A ten trh sa vytvára tak, že niekto tvorí pracovné miesta, tvoria ich zamestnávatelia, a keď je ich dostatok, tak sú ľudia spokojní. Majú dostatok práce, vzniká konkurencia, čo zvyšuje mzdy, a zamestnávatelia majú dôvod na spokojnosť. Keď je práce nedostatok, znamená to, že zamestnávatelia nevytvárajú pracovné miesta. A zamestnávatelia nie sú štát z veľkej väčšiny. Aj keď štátna správa tiež vytvára miesta, ale o tie sa opierať nemôžeme, tie sú financované z daní občanov. To, čo je kostrou ekonomiky, je súkromný sektor, na ktorom všetko stojí a padá. Aj tie dane, z ktorých sa financujú potom platy v štátnom sektore. To znamená, kľúčom je vždy pozerať na to, či akékoľvek opatrenie nezasiahne negatívne do tvorby pracovných miest, či ich podporí, alebo či ich obmedzí. A tu treba jednoznačne povedať, že novela, ktorú predložil SMER, negatívne zasiahne do trhu práce. Obmedzí možnosti vytvárania pracovných miest u mnohých zamestnávateľov a predovšetkým u veľkých zamestnávateľov, o ktorých dnes skutočne naša ekonomika veľmi výrazne je opretá, alebo veľmi výrazne. Keď sa im darí, pomáha to rásť aj hospodárstvu, aj ekonomike, aj v mnohých regiónoch a na celom Slovensku držať pracovné miesta. Tí veľkí zamestnávatelia sú napríklad automobilový priemysel, veľké strojárske firmy, U. S. Steel Košice napríklad a mnohí, mnohí ďalší. Tým nechcem povedať, že v agentúrnom zamestnávaní a v pravidlách pre agentúrne zamestnávanie nie je možné urobiť zmeny, že tam nie je čo vylepšiť, že tam nedošlo k tomu alebo nedochádza k tomu, že niektoré agentúry nehrajú fér. To je všetko pravda. Ale tak ako sa to pokúsil alebo navrhuje vyriešiť SMER, čoho reakciou je prezidentom vrátený návrh zákona, to je, že rieši tento problém sekerou. A tento problém treba riešiť normálne chirurgickými nástrojmi, vyrezať choré miesta, zašiť, napraviť a systém môže fungovať ďalej. SMER typicky svojmu spôsobu zobral sekeru a ide rozrúbať všetko na triesky. Je to, tak ako tu už zaznelo, je to reakcia na to, že vládna strana SMER ani nemá iné riešenia akýchkoľvek problémov, len viac a viac uťahovať obruč, ktorou zviera ruky zamestnávateľom a vôbec ľuďom, ktorí sú aktívni. Spravila to v Zákonníku práce, kde nesmierne skomplikovala život tým, ktorí chcú zamestnávať ľudí na riadny pracovný pomer. Prirodzenou potom tendenciou ľudí, ktorí musia prežiť, ktorí musia každý deň vytvoriť dostatok zdrojov, aby mohli zaplatiť svoje náklady, mzdy svojich zamestnancov, je hľadať úspory. Jednou z ciest, ako sa tieto úspory dali nájsť a zároveň čeliť rizikám trhu, kde dnes nikto nevie, či bude mať zákazky aj o pol roka, alebo nebude mať, bolo práve agentúrne zamestnávanie. Ten systém nie je výmyslom Slovenska, ten systém funguje v celej Európe, je upravený smernicou. Je upravený smernicou Európskej únie, ktorá podporuje túto formu ako nástroj, ktorý pomôže flexibilite pracovného trhu. A to, že je na to smernica, zároveň hovorí, že dáva tomu isté pravidlá. Prvé, čo chcem teda povedať, je, že návrh, ktorý SMER schválil a ktorý prezident vrátil, je v rozpore s touto smernicou, je v rozpore s európskym právom. Konkrétne s Dohovorom č. 181 Medzinárodnej organizácie práce, s čl. 8 napríklad, ktorý hovorí, že legislatíva nemôže zaviesť plošné reštrikcie voči agentúram dočasného zamestnávania, môže selektívne riešiť niektoré problémy, ktoré sa vyskytnú, ale nemôže zaviesť plošné reštrikcie. Toto, čo sa udialo teraz, je plošná reštrikcia. Na toto upozorňoval napríklad aj prezidenta, aj výbory Národnej rady a som 100-percentne istý, že aj stranu SMER, celý Zväz automobilového priemyslu. Asi nikto nepochybuje, že automobilky sú veľmi dôležité pre slovenské hospodárstvo. Že asi nechceme, aby sa im prestalo dariť. Ani nechceme, aby sa im zvýšili náklady a skomplikovali sa situácie. A zároveň neverím, že niekto zaraďuje automobilový priemysel, hutnícky priemysel medzi neseriózne firmy, ktoré zneužívajú agentúrnu prácu. Pretože znova zopakujem, ja nehovorím, že nedochádza k zneužívaniu agentúrnej práce u niektorých neserióznych zamestnávateľov, ale nie u serióznych zamestnávateľov. A preto je chybou, keď zákonom postihujeme tú prevažnú väčšinu serióznych zamestnávateľov kvôli tomu, aby sme napravili alebo zmenili to, čo sa deje u menšiny alebo u vybraných neserióznych zamestnávateľov, ktorí vždy boli a vždy budú na slobodnom trhu. Čo hrozí, keď tento zákon bude prijatý? Na možné hrozby upozornila napríklad svojím listom, upozornili aj zástupcovia U. S. Steel, ktorí takisto zamestnávajú obrovské tisíce ľudí. A zmena tohto zákona bude mať dopady na viaceré sektory. Jeden zo sektorov, na ktorý negatívne dopadne, je IT sektor, sektor služieb, ktorý sa tu rozvíja. V ňom sa na Slovensku už dnes zamestnáva 20-tisíc ľudí zhruba. Hlavne keď sa jedná o vytvorenie projektových tímov, ktoré v IT sektore sú bežné pre vytváranie nových a nových produktov, nových a nových služieb, nových a nových softvérov. Jedná sa o prácu na tri, štyri roky. Potom sa nevie, či tento projekt sa bude rozvíjať ďalej, či ho nebude treba reštrukturalizovať, zmeniť. A práve na túto, na takéto, tímovú a projekčnú činnosť projektových tímov sa využíva inštitút agentúr dočasného zamestnávania, kde cez tieto agentúry flexibilne sa hľadajú, najímajú a presúvajú ľudia. Mnohokrát od dcérskych spoločností, ktoré sú 100-percentne vlastnené matkami a majú väzby, jednoducho tí zamestnanci navzájom so zamestnávateľom sa poznajú, on pozná ich, oni poznajú jeho, a len z hľadiska flexibility sa využíva forma agentúr dočasného zamestnávania. Keď sa toto zamedzí a vlastne bude možné prijať zamestnanca len na dobu 24 mesiacov, je to to isté, ako prijatie na dobu určitú. V tomto prípade v prvom rade firma nebude môcť a nebude mať záujem investovať do vzdelávania takéhoto zamestnanca. Pretože ho bude brať ako zamestnanca na krátky čas, ktorý uplynutím tejto doby odchádza a prestáva byť jej zamestnancom, preto nebude do neho investovať. A to má veľký dopad napríklad na absolventov, ktorí nastupujú, na mladých ľudí, ktorí začínajú svoj kariérny rast, a predovšetkým na nich sa orientuje vzdelávanie a sú predurčení na kariérny rast v jednotlivých firmách. Jedným z takých veľmi konkrétnych negatívnych dopadov priamo v spoločnosti U. S. Steel bude to, že podľa tejto novely nie je možné cez agentúrne zamestnávanie najať ľudí do štvrtej rizikovej skupiny. Presne v tejto štvrtej rizikovej skupine, ktorá je, zväčša sa tam využívajú pracovníci s nízkou kvalifikáciou alebo so žiadnou kvalifikáciou, bez vzdelania, ktorí by na riadnom pracovnom trhu pravdepodobne nezískali zamestnanie a zostali by mimo tohto zamestnania, tak práve v tejto spoločnosti sa cez formu agentúrneho zamestnávania realizuje a beží už dlhé roky integračný projekt. Projekt, ktorým U. S. Steel integruje ľudí zo segregovaných rómskych komunít a vytvára im pracovné miesta práve na takéto činnosti, pretože inde by sa nezamestnali, nemajú vzdelanie, nemajú kvalifikáciu, nemajú pracovné návyky. A dnes je cez tento projekt zamestnaných sedemdesiat ľudí. Konkrétne sedemdesiat ľudí z rómskej komunity, ktorí by inak prácu nemali. Boli by nezamestnaní. Tento projekt bol vysoko a je vysoko oceňovaný aj medzinárodne, aj na Slovensku. Ako príklad, akým spôsobom môže firma integrovať a vťahovať na pracovný trh ľudí zo sociálne vylúčených komunít. Prijatím tohto zákona tento program zanikne. Pretože tento zákon, tak ako bol prijatý, zakazuje, zakazuje, aby cez agentúry dočasného zamestnávania na tento druh práce boli najímaní pracovníci. Veľmi krátkozraké, veľmi nemúdre. V priemysle spravidla na tieto práce, teda na tento typ prác alebo sú cez agentúry dočasného zamestnávania zamestnávaní ľudia, ktorí, na práce, ktoré sú málo kvalifikované. A je to úplne prirodzené. Je tu množstvo, mohli by sme pristúpiť k množstvu návrhov, ktoré by docielili to, čo pôvodne zákonodarca deklaroval, že chce vyriešiť, a nemuseli by sme robiť plošné reštrikcie. Ale to, žiaľ, teraz už nie je možné. My sa tu môžeme baviť len o prijatí námietky prezidenta a odmietneme tento návrh zákona, čím by sa otvorila možnosť, aby sa napravili prípadné nedostatky, ktoré priniesla prax, ale aby sa s vaničkou nevylialo aj dieťa. To, čo sa deje dnes, je to, že s vaničkou sa ide vyliať dieťa a bude to mať za následok zrušenie a zánik mnohých pracovných miest, skomplikovanie pozície zamestnávateľov a skomplikovanie vytvárania pracovných síl, áno, pracovných miest. A ešte jedna veľmi dôležitá vec. Zhoršujeme si našu konkurenčnú schopnosť voči iným krajinám. My stále konkurujeme, či sa nám to už páči alebo nie, s krajinami, minimálne ktoré sú okolo nás, Česko, Poľsko, Maďarsko. Ani v jednej z týchto krajín takéto obmedzenia nie sú. Zvlášť v IT sektore, keď čelíme aj geopolitickým zmenám a hrozbám, ktoré prichádzajú z východu, z Ukrajiny, je jednoducho čoraz ťažšie získať pre našu geografickú blízkosť s týmto, s týmto miestom konfliktu investorov, zamestnávateľov, aby keď pôsobia v globálnom prostredí po celom svete, zriaďovali svoje prevádzky v IT sektore na Slovensku. My tým, že znemožníme a skomplikujeme tvorbu takýchto pracovných miest na Slovensku a iné krajiny takto nepostupujú, samozrejme sa jednoducho odstrihneme od možnosti, aby sem prichádzali ďalší investori, aby vytvárali pracovné miesta. My by sme mali postupovať presne opačne. My by sme mali zlepšovať podmienky pre zamestnávateľov. Robíme opak. Prepadli sme sa v rebríčku konkurencieschopnosti a aj v rebríčku, ktorý hodnotí, hodnotí našu konkurencieschopnosť práve pri tvorbe pracovných miest, to mám niekde aj poznačené, o koľko priečok, ale v tejto rýchlosti to asi nenalistujem, ale možno sa potom k tomu vrátim vo faktickej poznámke, jednoducho prepadáme sa. A to je veľmi zlý signál. Takže SDKÚ – DS jednoznačne podporuje pozíciu prezidenta a jeho námietky a bude hlasovať za jeho postoj, za to, aby sme neprijali tento návrh a aby sa tak umožnilo tomuto návrhu, aby bol prepracovaný a vyriešený tak, že vyrieši problémy, ktoré tu reálne existujú, ale nepokazí to dobré, čo funguje a čo ešte posledné zbytky flexibilnosti na pracovnom trhu zabezpečuje. Ďakujem za pozornosť.