Zemanová, Anna, poslankyňa NR SR (2023-03-15):
Ste začali tak presne, že si musím otvoriť dokumenty, takže... Zákon o krajinnom plánovaní je zákon, ktorému sme sa zaviazali aj v medzinárodných dohovoroch a vnímam ako jeden z kľúčových zákonov, ktorý je dôležitý pre oblasť ako podklad, územnoplánovací podklad pre oblasť územného plánovania. Sme sa k takémuto postupu zaviazali aj v rôznych medzinárodných dohovoroch. V súčasnosti krajinné plánovanie územnoplánovacie podklady pre plánovanie zahŕňajú územné systémy ekologickej stability, ktoré sú vypracované na rôznych úrovniach od miestnej úrovne regiónov až po územný plán ekologickej stability Slovenskej republiky. Len problém je, že tieto dokumentácie nie sú záväzné pre územné plánovanie a takým aj, takýmto spôsobom sa vlastne aj premietajú do územných plánov a je naozaj dôsledkom toho, že ten verejný záujem, ktorý je deklarovaný na ochranu prírody, krajiny, životného prostredia a ochranu klímy, ktorá je veľmi dôležitá pre fungovanie celej, celej zemegule, tak tieto základné princípy fungovania krajiny neboli, nie sú dostatočne premietané do podkladov, na základe ktorých ďalej sa pripravujú iné dokumentácie, v prvom rade územný plán, programy starostlivosti o les, ale sú to aj vodné plány a iné dokumentácie, ktoré musia vychádzať z toho, čo vlastne naša spoločnosť chce dosiahnuť v ochrane krajiny, v ochrane spoločnosti ako takej, lebo krajina, to nie sú len biologické prvky krajiny, ale v akom stave máme krajinu, v takom stave máme aj zdravotný stav obyvateľstva. To sa premieta následne aj do sociálnej a inej oblasti spoločnosti. Čiže ja vítam, že prichádza ministerstvo životného prostredia so zákonom o krajinnom plánovaní. Vítam aj to, že tento zákon prešiel rozsiahlym medzirezortným pripomienkovým konaním, že to nie je zákon, ktorý vychádza, pri všetkej úcte, z poslaneckých lavíc z jedného dňa na druhý, ale že je to aj výsledok takéhoto medzirezortného pripomienkového konania a ktoré sa konalo už pred niekoľkými mesiacmi. Mám však zopár postrehov k tomuto zákonu, ktoré by som rada zadefinovala a informovala o tom predkladateľa, že budeme v prípade, že ten zákon prejde do druhého čítania, budeme, bude potrebné o niektorých veciach hovoriť a ich upraviť v rámci druhého, druhého čítania. Ide v podstate viac-menej o procesné veci v celom tomto zákone, nespochybňujem tie dokumentácie ani systém toho, že krajinný, krajinný plán má mať na starosti štát a štát vlastne ako dokument dáva potom následne samosprávam a ostatným ďalším orgánom a organizáciám, ktoré budú vychádzať pri svojich dokumentáciách a spracovávaní svojich plánov a koncepcií z takéhoto dokumentu, takejto dokumentácie krajinného plánovania ako z východiskového dokumentu. To, čo by som požadovala, aby sme sa o ňom rozprávali, sú teda tie procesné stránky, v prvom rade ten proces toho schvaľovania, ako som povedala, bude ho schvaľovať štát, štát, ktorý bude reprezentovaný na tej miestnej úrovni podľa vášho návrhu okresným úradom a na tej krajskej vyššom stupni na úrovni ministerstva životného prostredia. Tu si myslím, že ten okresný úrad nie je, nie je vhodný, ale mal by to byť okresný úrad v sídle kraja, pretože ten miestny krajinný plán má kopírovať nejakú geografickú alebo nejakú krajinnú štruktúru, ktorá nie je zadefinovaná podľa územno-samosprávneho členenia, ale podľa nejakých geograficko-krajinných, geologických podmienok, a preto dáva väčšiu logiku, aby to bolo, takýto schvaľovací proces koncentrovaný, aj metodicky jednoduchšie uchopiteľný cez okresné úrady v sídle kraja, ktoré teda budeme navrhovať, aby sa toto preformulovali, tie kompetencie, a okresné úrady aby boli z tohto procesu ako schvaľujúci orgán vyňaté. Nehovorím, že majú byť vyňaté z celého procesu, možno nejaké stanoviská, vyjadrovania, s tými by som nemala problém, ale aby neboli schvaľujúcim orgánom pre ten miestny krajinný plán. Čiže s tým by vlastne súviseli úpravy ďalších paragrafov ako v § 9, kde máme teda orgánom krajinného plánovania ministerstvo a okresný úrad, čiže tam by sme dali ministerstvo a okresný úrad v sídle kraja. Potom sú tam, samozrejme, napríklad že sa mi zdá úplne nadbytočná kompetencia pre ministerstvo, aby sa vyjadroval k zadaniu miestneho krajinného plánu, to sa mi zdá nadbytočné, aby ministerstvo ako ten vrchný orgán sa vyjadroval. Jedine, že by malo to vyjadrenie, ale tu to tak nie je zadefinované v zákone, že by vlastne posudzovalo súlad toho zadania s tým krajinným plánom Slovenska. Vtedy by to tú logiku dávalo, ale len ako nejaké vyjadrenie sa, ktoré by malo byť, myslím si, že bude len zahlcovať prácu ministerstva a nevidím to ako potrebné. Čiže § 11, to je ten okresný úrad, ktorý teda by sa predefinoval na okresný úrad v sídle kraja. Potom mám tuná pomerne viacero pripomienok pre zoznam spracovateľov, je to § 13. Tu sa mi zdá, že ideme trošičku nad rámec, nad rámec toho, porovnateľných profesií pre takúto činnosť a tu určite budeme trvať na tom, aby sa tie kritériá a požiadavky na týchto odborne, odborne spôsobilé osoby sa zosúladilo s inými obdobnými profesiami, najmä čo sa týka profesistov pre územné plánovanie, kde máme napísané v zákone o územnom plánovaní, v tom novom, že odborná spôsobilosť osoby sa overuje každých 15 rokov skúškou odbornej spôsobilosti a úrad upustí od vykonania skúšky, ak táto osoba preukáže činnosť v oblasti obstarávania najmenej jednej územno-plánovacej dokumentácie v období posledných troch rokov. Myslím, že by sa toto znenie, ktoré som citovala zo zákona o územnom plánovaní, malo primerane premietnuť aj sem, aby tie kritérií, požiadavky boli, boli obdobné, čiže aby sme tie kritériá, že odborne spôsobilá osoba, ktorá v praxi bežne túto činnosť vykonáva, by nebola úradníkmi ministerstva preskúšavaná, je to len priestor na nejaké nie celkom korektné správanie sa, ako v minulosti sme boli svedkami pri iných takýchto spôsobilostiach. Potom taktiež mám trošku otázky a veci do diskusie, čo teda je tu zoznam spracovateľov a požiadavky na vzdelanie týchto osôb, je to stále v tom § 13, kde sa teda, sú vymenované možno až nadbytočne odbory biológia, ekologické, environmentálne vedy, vodné hospodárstvo, lesníctvo, poľnohospodárstvo a krajinárstvo alebo vedy o Zemi, pričom vedy o Zemi dnes zatiaľ teda nie sú zavedené, možno v tom novom systéme vzdelávania sa plánuje, čo je zadefinované, vedy o Zemi, v tom prípade by mal byť tu odkaz na zákon vysokoškolský, že čo sa tým myslí, ale rozhodne napríklad mi tu chýba odbor geológie, kde geológia je základ pre krajinné plánovanie, pretože od geológie vychádza hydrogeológia a vychádza taktiež to, čo vlastne je na povrchu Zeme, tak to sa odvíja od geológie. Čiže ak máme mať vymenované tie rôzne vedy, určite tu musí byť doplnená aj geológia alebo upravené trošičku všeobecnejšie a nemusíme sa potom hrať s jednotlivými študijnými odbormi. Toto je teda dosť zásadná, zásadná požiadavka, ktorá, ktorá je, bude kľúčová pre to, pre predloženie a schválenie pozmeňovacieho návrhu a následné schválenie zákona ako takého. Taktiež v § 15 sa vymenúvavajú podklady na obstarávanie dokumentácie krajinného plánovania. Sa mi zdá nadbytočné, aby tu naozaj boli vypísané všetky tie rôzne plány a projekty, koncepcie, lebo keď ich tam vypíšeme všetky, akože všetky a na jeden zabudneme, tak potom sa povie: aha, ale tento nie je potrebný. Čiže tu by som odporučila tiež zjednodušiť, vypustiť tieto, tú úvodnú časť § 15, to ´zjavne zjednodušiť´, pretože ani tá textácia v § 15 nekorešponduje s dôvodovou správou, kde v dôvodovej správe sa napríklad spomína, že jedným z podkladov je aj program starostlivosti o les, ale podkladom pre túto dokumentáciu ten PSL nie je. Ono to má platiť síce aj naopak, že keď budeme mať krajinné plánovanie, tak nový PSL musí byť, program starostlivosti o les, musí byť v súlade s krajinným plánovaním, ale keďže vieme, že tie dokumentácie sa schvaľujú na desať rokov a schvaľujú sa po jednotlivých lesohospodárskych celkoch, tak určite tam bude časový nesúlad a aj ten krajinný plán, ktorý sa bude vytvárať ako nový, by mal akceptovať platné rozhodnutia v programoch starostlivosti o les a vysporiadať sa v prípade, že teda tam sú nejaké nezrovnalosti s predstavou krajinného plánu. Takže tiež navrhujem zvážiť ten § 15, zjednodušiť radšej, niekedy menej je viacej, ako teda aby sme tam na niečo zabudli. A ak by to malo byť takto, tak mal by tam určite pribudnúť aj program starostlivosti o les ako jedna z vecí, ktorú som si teda všimla, možno je toho aj viacej, čo pri detailnom čítaní možno ešte na niečo prídeme. Už, ešte mám pripomienku teda k lehotám. Je tuná v rámci prechodných ustanovení termín 31. decembra 2024. Treba zvážiť, že či teda toto je stihnuteľný dátum pre tie odborne spôsobilé osoby. Možno áno, ale s tým, že vlastne samotná účinnosť zákona, tak bude ju treba upraviť. Potom v článku 9, ktorý sa týka súvisiacej zmeny zákona o štátnej správe pre územné plánovanie, stavebný poriadok, tak tuná tiež bude treba ustriehnuť, aby tam bolo ten okresný úrad v sídle kraja, tak ako som povedala, že sa mi to, dáva mi to väčšiu logiku, alebo je to jedna zo zásadných našich pripomienok, takže v tom prípade bude potrebné opraviť aj tento článok 9. No, účinnosť. Článok vlastne posledný, článok 15 hovorí, že tento zákon nadobúda účinnosť 1. júla 2023, tak tuná určite posunúť to na termín 1. januára 2024, a to z toho dôvodu, že budú medzitým voľby, určite sa budú upravovať zákony o územnom plánovaní, o výstavbe, kde je nastavený nejaký termín k 1. januáru 2024, je kľudne možné, že tieto termíny nový parlament alebo nová vláda bude odďaľovať tak, aby dokázala vytvoriť, tie povinnosti zabezpečiť, ktoré sú v tých nových zákonoch schválené a majú mať účinnosť a platnosť teda od 1. januára 2024, čiže tento termín sa mi zdá veľmi skorý, aby ten zákon nadobudol účinnosť 1. júla 2023, takže tu navrhujem, aby tam bol 1. január 2024. Tak to sú také moje avíza, ktoré by sme v tomto zákone v druhom čítaní chceli uplatniť. My zákon ako taký v prvom čítaní podporíme z tých dôvodov, ktoré som povedala, že považujem za dôležité, aby dokumentácie o ekologickej stabilite, o krajinnom plánovaní naozaj mali podobu schválených dokumentov, ktoré budú záväznými podkladmi pre spracovávanie ďalších dokumentácií či územného plánu alebo tých iných koncepcií stratégii plánov, ktoré následne budú z tohto vychádzať. Hovoríme všetci o tom, že máme tu silnú klimatickú zmenu, niektorí pomenovávajú procesy, ktoré so súvisiacou zmenou klímy prebiehajú až klimatickou krízou, a to, čo nám jediné pomôže zachovať trvalo udržateľný chod našeho života, krajiny, spoločnosti ako takej, je udržať zdravú krajinu, ktorú sme povinní užívať tak, aby tie hodnoty, ktoré nám naša krajina, naša zem poskytuje, sme dokázali užívať nielen my, ale aj budúce generácie. Ďakujem pekne.