Szalay, Tomáš, poslanec NR SR (2024-01-23):
Vážený pán predsedajúci, vážený pán minister, kolegyne a kolegovia, mám len 10 minút, asi nestihnem prečítať všetko, čo prečítať chcem, a povedať všetko, čo povedať chcem, ale začal by som tým, že pre mňa sa môj politický život začal v novembri 1989 a považujem tento dátum za najvýznamnejší dátum v našich dejinách, minimálne v mojich osobných dejinách. Stál som v novembri 1989 na námestiach, okrem iného sa tam čítal dokument Programové vyhlásenie občianskej iniciatívy Verejnosť proti násiliu a koordinačného centra slovenských vysokoškolákov. Požiadavka č. 6 z 12 požiadaviek vtedajších znela: „Žiadame zaručiť nestrannosť súdov a prokuratúry a vytvoriť skutočný právny štát.“ Kvôli tomuto som stál v novembri ´89 na námestí, kvôli tomu stojím teraz v januári 2024 na námestí, lebo je to požiadavka, ktorá je stále aktuálna. Druhú vec, ktorú chcem prečítať, je znenie, ktoré tu už párkrát zaznelo v rôznych faktických poznámkach aj v rozprave, a to je znenie programového vyhlásenia vlády, kde vláda si kladie za cieľ stabilizá... zvýšiť stabilitu podnikateľského prostredia a to obmedzovaním inštitútu skráteného legislatívneho konania. No, tak poďme na to! Dovoľte mi, prosím vás pekne, prečítať z odborného časopisu Právny obzor niekoľko odsekov, a potom si skúsime zahrať takú hru, že kto to do toho Právneho obzoru napísal. „Skrátené legislatívne konanie je prioritne určené na rýchle a účelové prijímanie právnych noviel. Popretie zásad tvorby práva je kompenzované vysokou spoločenskou potrebou prijať právnu normu v zrýchlenej procedúre. Aj keď skrátené legislatívne konanie predstavuje neštandardný postup tvorby práva, je správne požadovať, aby aj pri aplikácii tohto inštitútu bola dosahovaná efektívnosť právnej úpravy. Znamená to, že výsledok skráteného legislatívneho konania je ten istý ako výsledok riadneho legislatívneho procesu a tým výsledkom je platná a účinná právna norma. Aby takáto právna norma mala zmysel, musí byť efektívna. To znamená, že schválená právna norma musí dosiahnuť svoj účel. Jednou z najdôležitejších podmienok pre efektívnosť právnej úpravy je obsahová a formálna kvalita právnej normy. Obsahová kvalita zabezpečuje, že právna norma má jasne vymedzený cieľ úpravy, formálna kvalita zabezpečuje také legislatívno-technické spracovanie normy, ktoré nevyvoláva nijaké nejasnosti vo svojom obsahu, naopak, je zrozumiteľné, úplné a bezrozporné. Aj v skrátenom legislatívnom konaní musia byť tieto podmienky efektívnosti právnej úpravy splnené, inak je skrátené legislatívne konanie zbytočné, lebo bude prijatá právna norma, ktorá nebude taká účinná, ako od nej zákonodarca očakával. Hoci v skrátenom legislatívnom konaní je požiadavka obsahovej a formálnej kvality právnej normy oveľa ťažšie splniteľná, musí byť riadnou súčasťou tejto mimoriadnej procedúry, ináč celkom poprie oprávnenosť skráteného legislatívneho konania. Zbytočne by teda zákonodarca prostredníctvom skráteného legislatívneho konania prijímal právnu normu, ktorá má upraviť určitý akútny okruh vzťahov, ak by táto právna norma svojou obsahovou alebo formálnou nekvalitou spôsobila svoju faktickú nevykonateľnosť. Aj z tohto konceptu vyplýva obligatórnosť požiadavky na efektívnosť právnej úpravy realizovanej v mimoriadnej procedúre skráteného legislatívneho konania. Inými slovami, ak porušovanie zásady systému a zásady stability práva v mimoriadnom legislatívnom procese nevedie k anulovaniu takto vytvorenej právnej normy, nezabezpečenie efektívnosti právnej úpravy je priamym zrušením výsledku mimoriadneho legislatívneho procesu. Ak nedodržanie niektorých zásad tvorby práva v skrátenom legislatívnom konaní možno v určitej miere akceptovať, tak nedosiahnutie efektívnosti právnej normy prijatej v skrátenom legislatívnom konaní akceptovať nemožno, pretože je zmarený hlavný cieľ skráteného legislatívneho konania, a tým je urýchlené prijatie účinnej právnej normy.“ Bol to dlhý citát, ale stál za to, vyjadruje celkom dobre tú situáciu, v ktorej sme. Otázka znie, že kto to povedal, kto to napísal. Áno, vedia, vedia, vedia, nie, nie, nie, nebol to pán minister Susko. Nie, bol to pán Podmanický, bol to pán Podmanický, PhDr., JUDr., PhD., Právny obzor 2012. Ale aby sme teda zostali aj k pánovi Suskovi féroví, ja som o vás počul naozaj len pozitíva ako o odborníkovi a dal som si teda tú námahu, že som z toho minulého volebného obdobia vytiahol vaše vyjadrenia, ktoré ste tu mali v pléne, či už faktické poznámky, alebo v rozprave, a pripadalo mi naozaj, že vám ide o vec, že nie ste ten politický, ale skôr ten odborný hlas v tom parlamente. A keď som pozeral tie vaše komentáre k tým skráteným konaniam, a máte pravdu, v mnohých prípadoch to skrátené konanie bolo ohýbané v minulom parlamente cez koleno a pandémia bola zneužívaná na to, aby sa prijímali veci, ktoré prijímané byť nemali a vy ste to správne, správne aj kritizovali. Tak dovoľte mi pár citátov z tých vašich vyjadrení z minulého volebného obdobia, ktoré sedia ako... niečo na niečo pre túto situáciu. „Vážené kolegyne, kolegovia, zákon o rokovacom poriadku v ustanoveniach o skrátenom legislatívnom konaní nemá odporúčací charakter. Je to zákon, jeho porušenie je porušením zákona a v tomto prípade sa domnievam, že tu ide o flagrantné a úmyselné porušenie zákona o rokovacom poriadku. Apelujem na predkladateľa, aby tento návrh stiahol z rokovania a predložil ho v štandardnom legislatívnom konaní.“ To bol jeden. Ďalší. „Máme tu už niekoľký z radov skrátených legislatívnych konaní, kde sme jednoznačne preukázali, že nie sú dôvody na skrátené legislatívne konanie.“ Ďalší. „Nesúhlasíme so skráteným legislatívnym konaním z dvoch dôvodov. Jeden dôvod je, že to neprešlo riadnym pripomienkovým konaním, to znamená, že nemali sa k tomu možnosť vyjadriť dotknuté subjekty v riadnom pripomienkovom konaní, ktoré by bolo riadne vyhodnotené a zdôvodnené, a za druhé, je to v rozpore so zákonom o rokovacom poriadku.“ Ďalší výrok. „Milé kolegyne, kolegovia, rokujeme o skrátenom legislatívnom konaní, na ktoré zákon o rokovacom poriadku vyžaduje striktné náležitosti, ktoré musí spĺňať, aby bol dodržaný zákonný postup pri prijímaní návrhu zákona, ktorý ak dodržaný nie je a nebude, môže spôsobiť v konečnom dôsledku neplatnosť celého návrhu zákona, pretože Ústavný súd už judikoval, že ak nie je dodržaný procesný postup pri prijímaní jednotlivých návrhov zákona, je to dôvod na vyhlásenie takéhoto zákona za prijatého v rozpore s ústavou.“ Ďalší výrok. „Vláda, keby to myslela vážne s týmto skráteným legislatívnym konaním, tak ten návrh bude mať desať strán a bude mať podrobné zdôvodnenie toho, aké hrozia hospodárske škody štátu alebo aké hrozia ujmy na základných právach a slobodách občanov Slovenskej republiky a prečo to treba prerokovať v skrátenom konaní. Ale to, čo tu vláda predložila, je obyčajný výsmech a žarty, ktoré si robí vláda z parlamentu. Prepáčte, toto sa inak nazvať nedá.“ Opäť slová pána ministra, dnešného ministra Suska, vtedy poslanca. „Dámy a páni, nemali by sme zneužívať túto situáciu a takto v chvate, zbrklo zavádzať takúto právnu úpravu do právneho poriadku Slovenskej republiky v skrátenom legislatívnom konaní, bez riadneho medzirezortného pripomienkového konania a bez riadneho, riadnej verejnej odbornej diskusie k takémuto návrhu, pretože takýto návrh zasahuje do základných práv a slobôd.“ Ďalší citát. „Keď si pozriete dôvodovú správu k tomuto návrhu zákona, v tej dôvodovej správe doslova neni ani jedno slovo, ani jedna veta, ktorá by analyzovala, akým spôsobom príde k značným hospodárskym škodám štátu. Nie je tu žiadna analýza dopadov týchto opatrení na hospodárstvo štátu a z tohto dôvodu teda ide o jasné porušenie zákona o rokovacom poriadku.“ Ďalší citát. Už nie je od pána Suska, ale je to poďakovanie pánovi Suskovi od pána vtedajšieho poslanca Tarabu. „Vážený pán Susko, presne ste poukázali na to, že táto vláda si vymýšľa skrátené legislatívne konania len preto, aby nám tu podhodili nejaké veci, o ktorých ani oni sami nemajú potuchy, čo v nich je.“ Koniec všetkých citátov týchto predstaviteľov a azda na záver by som povedal, že pán premiér Fico povedal, že strašne dlho tuná o tom rokujeme a že vlastne to nahrádza ten potrebný legislatívny proces a to pripomienkové konanie. No nenahrádza. Zákon o rokovacom poriadku jasne hovorí, čo sú kritériá na skrátené legislatívne konanie. A nikde sa v tých kritériách nepíše, že dlhá rozprava v parlamente môže nahradiť ako tú chýbajúcu diskusiu o kvalite toho predpisu, ktorú by sme dosiahli vtedy, keby to prechádzalo riadnym medzirezortným pripomienkovým konaním v normálnych lehotách. Čiže na záver mi dovoľte požiadať vás, pán minister, aby ste stiahli tento návrh zákona, predložili ho do riadneho pripomienkového konania, zozbierali podnety z terénu, vyhodnotili ich, vyjadrili sa k nim a potom aby ste tento zákon predložili do Národnej rady, po tom, čo prebehne odborná diskusia. V tom parlamente, v tomto parlamente nemôžme suplovať chýbajúcu odbornú aj verejnú diskusiu. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)