J. Izák, minister životného prostredia SR: (2007-09-19):
Vláda Slovenskej republiky dňa 4. júla 2007 uznesením č. 577 vzala na vedomie správu a poverila predsedu vlády predložiť správu predsedovi Národnej rady Slovenskej republiky na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky a ministra pôdohospodárstva odôvodniť správu v Národnej rade Slovenskej republiky. Správa bola spracovaná na základe stavu k 31. 12. 2006. Kalamitné drevo bolo spracované okrem území, na ktorých jeho spracovanie nebolo príslušnými orgánmi ochrany prírody a krajiny povolené, resp. na území, ktoré bolo vytypované na účely porovnávania monitoringu vývoja lesa v nasledujúcom období. Proces revitalizácie kalamitného územia prebieha priaznivejšie, ako to schválené harmonogramy zalesňovania predpokladajú. Monitorovaním stavu a vývoja podkôrneho hmyzu v roku 2006 bol zistený prudký nárast jeho populácie, keď v roku 2006 sa oproti roku 2005 v Štátnych lesoch TANAP zvýšil priemerný odchyt lykožrúta smrekového 3,1-krát a lykožrúta lesklého až 3,6-krát. Nálety podkôrneho hmyzu boli pozorovateľné na okolitých kalamitou zasiahnutých porastoch a územiach. V časti materiálu Prognóza na rok 2007 sa uvádza, že množstvo ponechaného dreva z vetrovej kalamity v bezzásahových zónach je do budúcnosti zásobárňou podkôrneho hmyzu. Táto prognóza sa potvrdila. A napĺňa sa aj katastrofický scenár, ktorý sme avizovali ako jednu z možných alternatív pri navrhovaní opatrení postupu spracovávania kalamity. Veľmi nepriaznivá situácia je najmä vo Vysokých Tatrách, Nízkych Tatrách, časti Slovenského rudohoria, osobitne v národných parkoch TANAP, NAPANT, Slovenský raj a Muránska planina. V roku 2006 počet požiarov kalamitou poškodených území bol nižší o 14 ha a výmera požiarmi poškodenej plochy bola 24 ha, čo je o 285 ha menej, ako to bolo v predchádzajúcom roku. Táto skutočnosť však nedáva priestor na podceňovanie rizika vzniku lesných požiarov, lebo na kalamitných plochách sa nachádza veľké množstvo biomasy a uvoľnená plocha je obsadzovaná trávnou vegetáciou, ktorá v období vegetačného kľudu na jar, jeseň je mimoriadne ohrozená požiarmi. V bode B.2. uznesenia vlády č. 817 z roku 2006 bolo uložené ministrovi pôdohospodárstva, ministrovi životného prostredia a podpredsedovi vlády a ministrovi vnútra predložiť na rokovanie vlády spoločný návrh na realizáciu opatrení zabraňujúcich šíreniu biotických škodlivých činiteľov a požiarov a po jeho schválení vládou predložiť tento návrh Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre pôdohospodárstvo, životné prostredie a ochranu prírody. Spoločný návrh bol vládou Slovenskej republiky odsúhlasený uznesením vlády Slovenskej republiky č. 226 zo 7. marca 2007. Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre pôdohospodárstvo, životné prostredie a ochranu prírody predmetný materiál prerokoval 25. apríla 2007. V súvislosti s týmto bolo uložené zhodnotiť účinnosť opatrení vykonaných v súlade s § 28 ods. 3 zákona č. 326/2005 Z. z. o lesoch v znení neskorších predpisov na zabránenie šírenia premnoženia škodcov z chránených území s 5. stupňom ochrany realizovaných v roku 2006. V roku 2006 bolo Štátnou ochranou prírody na realizáciu opatrení vynaložených 3,6 mil. korún. Účinnosť je hodnotená vcelku úspešne s výnimkou Fabovej hole, kde nebola v potrebnom množstve asanovaná napadnutá drevná hmota a lapače na odchyt podkôrneho hmyzu neboli inštalované a kontrolované v súlade s STN 482711 (Ochrana lesa proti hlavným druhom podkôrneho hmyzu na ihličnatých drevinách). Vážnym problémom je riešenie preventívnych protipožiarnych opatrení, čo sa premietlo do vypracovania usmernenia na jednotnú realizáciu preventívnych protipožiarnych opatrení na kalamitnom území a na lesných pozemkoch ako spoločného usmernenia ministerstva vnútra, ministerstva pôdohospodárstva a ministerstva životného prostredia, ktoré bolo oficiálne zverejnené vo vestníku Ministerstva pôdohospodárstva Slovenskej republiky (ročník XXXIX, čiastka 13) z 25. júla 2007. Ďakujem vám za pozornosť.