Kmec, Peter, poslanec NR SR (2021-06-18):
Ďakujem, pán predsedajúci. V prvom rade by som chcel poďakovať všetkým našim europoslancom za veľmi konštruktívnu spoluprácu v rámci výboru pre európske záležitosti, ako už bolo spomenuté kolegyňou Pleštinskou, a samozrejme aj za túto iniciatívu a prísť do pléna a viesť túto veľmi dôležitú diskusiu. Musím skonštatovať, že ste dokonca predbehli aj vládu Slovenskej republiky, ktorá sa zatiaľ neodhodlala predstúpiť pred poslancov a prezentovať svoju predstavu o diskusii ku Konferencii o budúcnosti v Európe, pretože ja si myslím, že toto je veľmi kritický bod, keď musíme ťahať za jeden koniec. A tie plány vlády boli ambiciózne ihneď od začiatku. Čakalo sa, že bude úvodná konferencia v Banskej Bystrici 9. mája. Vláda sa obmedzila na vyhlásenie ústavných činiteľov zase bez účasti zástupcov Európskej komisie alebo nášho europoslanca, takže musíme trošku viac pridať na tej našej národnej úrovni. Z môjho pohľadu aktívna účasť politických strán v teréne je veľmi dôležitá, pretože jedna vec, keď ide minister do regiónov, vystupuje na prednáškach, na stredných alebo vysokých školách a je to také vykopávanie otvorených dverí, by som povedal, ale je veľký rozdiel, keď politické strany pracujú so svojimi podporovateľmi, voličmi, aby ich motivovali do väčšej angažovanosti k európskym záležitostiam, a sú to veľmi široké, široké témy, viaceré z nich aj z tej sociálnej oblasti spomenula pani europoslankyňa. Takže ja si myslím, že je veľmi dôležité, aby sme si nastavili tú komunikačnú stratégiu spoločne. V pléne sedia predovšetkým politické strany, ktoré sú proeurópske, takže 70, 80 % obyvateľov aj podporovateľov, v podstate zástupcov tu poslancov, si myslím, je proeurópsky orientovaných, takže treba len pracovať s nimi a je to aj veľmi dôležité, aby sme túto Konferenciu o budúcnosti Európy využili aj na mobilizáciu elektorátu do ďalších eurovolieb, pretože Slovensko v tomto výrazne zaostáva. A tu je, tu je veľmi dôležité, aby sme už začali rozmýšľať aj o tom, aby sme voličov namobilizovali do volieb v roku 2024. Ja by som spomenul len dva také dôležité rozmery v rámci diskusie o Konferencii o budúcnosti Európy, a to je vonkajší a vnútorný rozmer diskusie. Ten vonkajší, ako vidíme aj z nedávnych udalostí, ktoré sa dejú na geopolitickej mape, predovšetkým chcem sa dotknúť toho predvčerajšieho summitu USA – Rusko. Tam zjave vidíme, že Európska únia sa sama stavia do pozície druhotriednej mocnosti, necháva rozhodovať o geopolitických trendoch tých ostatných a aj ten rešpekt iných mocností voči Európskej únie je jednoznačný. Bolo to vidno na návšteve vysokého predstaviteľa Borrella v Moskve, ale tak isto to je aj vidno pri, pri tom, ako sa napríklad oficiálny Washington, alebo oficiálny Londýn stavajú k diplomatickému štatútu európskej delegácie v týchto hlavných mestách. Takže tu si musíme urobiť jednoznačný poriadok v našich domácich radoch a ponúkajú sa rôzne, rôzne možnosti, ako nastaviť nové svetlé vládnutie. Dokonca Európska únia je vyzývaná, aby vstúpila do klubu mocnosti ako jeden, jeden celok, ako subjekt medzinárodného práva, ako je to napríklad v článku amerických politológov Charlesa Kupchana a Richarda Haassa, ktorí navrhujú vytvorenie nového modelu vládnutia a ktoré by bolo zložené zo šiestich mocností, vrátane Európskej únie, v ktorej by mali byť Spojné štáty, Rusko, Čína, Japonsko a India. Takže Európska únia je vyzývaná, aby dvihla moc zo zeme, ale zatiaľ sa to nedeje a ja si myslím, že veľmi dôležitou súčasťou diskusií o Konferencii o budúcnosti Európy by mala byť diskusia o strategickej autonómii Európskej únie, aby sme si vedeli vygenerovať či už budúcnosť našej európskej armády a asertívnejšej zahraničnej politiky do budúcnosti. Chcel by som sa taktiež dotknúť vnútorného rozmeru diskusie, a to je vlastne ako v tom krátkodobom a strednodobom výhľade, ako reagovať na krízu, ktorá sa nás dotkla vo forme koronakrízy. Ja si myslím, že z finančnej krízy sme vyšli posilnení, a to očakávam, že sa udeje aj v tom strednodobom horizonte v súvislosti s diskusiou o koronakríze. Ja si myslím, že panuje všeobecný konsenzus, že v oblasti zdravotníckej únie a spoločného krízového manažmentu vieme posunúť tie kompetencie Európskej únie ďalej, takže tu si myslím, že tie minimálne očakávania by sa mali naplniť, aby sme sa zase posunuli minimálne v takých, v takých oblastiach, ako je budovanie kapacít na spôsob federálnej agentúry pre krízové situácie, ako ju vidíme v Spojených štátoch, takže týmto smerom by sme sa mali pohybovať. A oveľa ťažšia bude debata o presune určitých kompetencií, čo sa týka posilňovania Únie ako, ako povedzme toho subjektu medzinárodného práva, ale hlavne posilňovania domácich kompetencií, pretože sme už veľmi ďaleko a ja si myslím, že cesty späť už niet, pretože keď si to všetko spočítame, máme spoločnú menu, ústavu, vlajku, hymnu, súdnu, teraz už aj vyšetrovaciu, moc, blížiaci sa výber európskych daní, tvoriacu sa zahraničnú bezpečnostnú politiku, takže ten vlak sa už rozbehol tak, že keby sme začali, začali kráčať dozadu, tak si myslím, že tie dôsledky by boli veľmi, veľmi katastrofické. Takže tam sa budeme musieť pozrieť a sadnúť si k tomu, ako, ako ďalej, ďalej posilňovať túto európsku identitu. A tu si myslím, že chýba nám jeden veľmi dôležitý prvok, a to je spoločný jazyk. Pretože ak chceme budovať Úniu zospodu, nemôže sa stať, že radový Slovák sa nevie porozprávať s radovým Francúzom spoločným jazykom, o tom, akú Úniu by si predstavoval. Takže Európania sa môžu stať Európanmi iba jedným spoločným jazykom. Paradoxne, brexitom sa nám vlastne dostal na stôl neutrálny jazyk, čím je angličtina. Takže nemusíme sa baviť o tom, že teda či to má byť nemecká únia alebo francúzska únia. Takže cesta je možno budovanie európskych škôl bilingválnych s tým teda, že polovica výuky by mohla byť v angličtine, polovica v národných jazykoch. Takže ale to je na debatu v rámci konferencie. Nakoniec by som chcel zdôrazniť veľmi dôležitý aspekt, ktorému chce strana HLAS – sociálna demokracia pripisovať veľmi dôležitý dôraz, a to je sociálny rozmer budovania budúcej Únie, ale aj transformácie počas digitálnej a zelenej agendy, pretože ako vieme, máme veľmi prísne nastavené míľniky na zelenú a digitálnu transformáciu, ale tie sociálne dopady, ktoré budú, budú zjavne viditeľné na obyvateľstvo, sú iba vo forme odporúčaní európskeho piliera sociálnych práv a nie je tam vymáhateľnosť. Takže ja by som apeloval na vás, europoslancov, aby ste venovali tejto agende dôležitú pozornosť, pretože zoberme si len príklad. Konkrétne veci vidíme už, na ceste nám behajú zelené, zelené ŠPZ-ky, ktoré si vie dovoliť tak horných 10 % Slovákov, pretože tie ceny elektrických automobilov sú dvojnásobné. Neexistuje druhotný trh predaja týchto automobilov, takže 80 % ľudí sa k týmto, k týmto výdobytkom transformácie nebude vedieť niekoľko rokov dostať. A ako vieme, tie benzínové a dieselové motory tu budú určitý čas. A cena benzínu bude stúpať, pretože dotácie na budovanie nových ropných polí budú už zakázane, minimálne na úrovni Európskej únie, pôjde to aj do sveta. Takže budú sa nám tu roztvárať nožnice tých, ktorí si budú môcť dovoliť tie prvky zelenej transformácie, a tých, ktorí si to nebudú môcť dovoliť. Takže ten sociálny rozmer je veľmi dôležitý a na ten by som apeloval. Ďakujem veľmi pekne.