Vážny, Ľubomír, podpredseda vlády SR pre investície (2013-05-30):
Ďakujem. Ja som sa nezúčastnil, ale v mene pána predsedu vlády vám, pani poslankyňa, odpovedám. Chcem uviesť, že s výsledkami minulotýždňového summitu sme boli milo prekvapení. Na summite bol vytvorený priestor pre otázky, ktoré sú späté s hospodárskym rastom Európskej únie a s jej konkurencieschopnosťou vo svete, energetike a daniam. Výsledky summitu možno hodnotiť pozitívne aj vzhľadom na to, že sa Slovensku podarilo presadiť viaceré naše pozície do záverov summitu. Dovoľte mi teraz povedať viac k samotnému priebehu a výsledkom zasadnutia Európskej rady. Nemusím zvlášť pripomínať, že obe témy májového summitu – energetika aj dane – sú pre Slovensko veľmi dôležitými a zároveň citlivými témami. Hlavnou témou diskusie lídrov venovanej energetike boli vysoké ceny energií v Európskej únii, ktoré vedú k strate konkurencieschopnosti podnikov pôsobiacich v Európe. Nie je možné, aby ceny energií v Európskej únii boli o 30 až 40 % vyššie ako napríklad v Spojených štátoch amerických! Na Slovensku je dokonca cena elektriny ešte o tretinu vyššia, ako je priemer v Európskej únii. Domáci odberatelia v priemysle platia 100 až 110 eur za megawatthodinu, zatiaľ čo napríklad v Nemecku je to 60 až 70 eur. Summit preto dospel k záveru vo forme usmernení v nasledovných štyroch oblastiach: dobudovanie plne fungujúceho a vzájomne prepojeného vnútorného trhu s energiou do roku 2014, uľahčenie investícií do energetiky, diverzifikácia dodávok a zvýšená energetická efektívnosť. A tiež Slovenská republika víta iniciatívu vytvoriť európsky jednotný trh s energiami, mohlo by totiž dôjsť k zaujímavému zníženiu cien elektriny v prípade aj ďalších energií. Jednotný trh takýto krok umožňuje a nemusia k nemu pristupovať individuálne členské štáty. Na summite sa diskutovalo aj o potrebe reformovať systém podpory obnoviteľných zdrojov energie v Európskej únii, ktorý má výrazný vplyv na ceny energií. Navyše je preukázané, že výroba elektriny z obnoviteľných zdrojov nemôže nikdy v plnom rozsahu nahradiť klasickú výrobu z vody alebo z jadra. Najmä jadro je pre nás životne dôležité. Význam jadrovej energie bol zdôraznený aj na summite, pretože je pre nás dôležitou súčasťou energetického mixu a dôležitým pilierom energetickej bezpečnosti a sebestačnosti. Bude tiež zohrávať významnú úlohu pri dosiahnutí dlhodobých cieľov pre emisie. Konkrétne sa na Slovensku, konkrétne na Slovensku, na summite, prepáčte, konkrétne sa Slovensku na summite podarilo z našich pozícií presadiť sprísnenie pravidiel štátnej pomoci zo strany Európskej komisie. Summit potvrdil, že výber energetického mixu patrí do výlučnej kompetencie členských štátov a otázka deregulácie zatiaľ nie je aktuálna. Je to pre nás mimoriadne dôležité opatrenie, ktoré máme v rukách a ktorým chránime našich najzraniteľnejších zákazníkov. Presadili sme tiež zvoľnenie tempa schvaľovania smernice o zavádzaní palivovej infraštruktúry pre alternatívne palivá, nakoľko bude predstavovať významné dodatočné náklady pre členské štáty Európskej únie. V súvislosti so stratégiou Európskej komisie o energetickej a klimatickej politike Európskej únie po roku 2030 sme žiadali od Európskej komisie predstavenie možností, ktoré prichádzajú do úvahy v súvislosti s novou globálnou dohodou o klimatickom rámci. Ako som už v úvode naznačil, druhou dominantnou témou rokovania summitu bola daňová politika. V rámci diskusie o daniach sa summit sústredil najmä na riešenie problému efektivity výberu daní a na boj proti daňovým podvodom a únikom, ktoré obmedzujú schopnosť krajín získavať príjmy a vykonávať svoje hospodárske politiky. Podľa oficiálnych odhadov európske štáty vďaka ilegálnemu, ale aj legálnemu neplateniu daní firmami ročne prichádzajú celkovo o približne jeden bilión eur. Problém s legálnym neplatením daní narazil v Európe na citlivé miesto, keďže mnohé európske štáty v snahe znižovať národné deficity a zadlženosť musia škrtať sociálne dávky a zvyšovať dane pracujúcim. Na summite bola prijatá dohoda o urýchlení činnosti Európskej únie v oblasti boja proti daňovým podvodom, daňovým únikom a agresívnemu daňovému plánovaniu. Prioritou Európskej únie sú aj aktivity na podporu a rozšírenie rozsahu automatickej výmeny informácií na daňové účely. Zástupcovia štátov tzv. G5 – Francúzsko, Nemecko, Španielsko, Taliansko a Veľká Británia – navrhujú zaviesť pilotný projekt k automatickej výmene informácií medzi štátmi na daňové účely tak, alebo po vzore Spojených štátov amerických. V tejto téme je Slovensko veľmi aktívne. Minulý rok sme prijali národný akčný plán v boji proti daňovým podvodom a daňovým únikom na roky 2012 až 2016, ktorý dôsledne implementujeme. Na summite sme podporili jednotlivé iniciatívy Európskej komisie v oblasti zvyšovania transparentnosti v oblasti daní a boja proti agresívnemu daňovému plánovaniu. Prioritou je pre nás najmä zamedzenie podvodom na DPH. Slovensko v efektivite výberu daní zostáva stále za priemerom Európskej únie. V tejto súvislosti sme preto podporili schválenie mechanizmu rýchlej reakcie a tiež mechanizmu prenesenia daňovej povinnosti, ktoré nám umožnia pružnejšie reagovať v prípade výskytu podvodov v oblasti DPH. Na globálnej úrovni sme apelovali na vyvinutie maximálneho úsilia, aby čo najviac krajín pristúpilo na automatickú výmenu informácií na daňové účely. Nemalé finančné prostriedky, ktoré by mohli v zložitom konsolidačnom období prispieť do štátneho rozpočtu, sa strácajú aj vďaka firmám, ktoré sa registrujú v daňových rajoch a nie v krajine, v ktorej sa reálne vykonáva ich podnikanie. Krajiny, kde sa neplatia dane, sú atraktívne aj pre mnoho našich firiem. Podľa analýzy spoločnosti Bisnode Slovensko počet domácich spoločností, ktoré majú vlastníka so sídlom v daňovom raji, na konci minulého roku presiahol 3 600 a medziročne sa zvýšil o 17,8 percenta. Pokiaľ ide o automatickú výmenu informácií, záujem o účasť na pilotnom projekte tzv. krajín G5 sme už vyjadrili. Európska únia by z nášho pohľadu mala v tejto súvislosti zaujať vedúcu úlohu a presadzovať automatickú výmenu informácií ako medzinárodný štandard a to aj v spolupráci s medzinárodnými fórami ako G8, G20 a OECD. Okrem toho je potrebné, aby Európska komisia čo najskôr začala rokovania s krajinami so zvýhodnenou daňovou legislatívou, ako sú Švajčiarsko, Lichtenštajnsko, Monako, Andorra a San Maríno, aby tieto krajiny prijali ekvivalentné daňové opatrenia v oblasti zdaňovania príjmov z úspor ako Európska únia. Na záver možno konštatovať, že mimoriadny summit lídrov v Bruseli splnil svoj účel, vyslal totiž jasné posolstvo, že Európa sa chce pobiť o svoje miesto vo svete, naďalej garantovať svojim obyvateľov vysokú životnú úroveň či dosiahnuť plány o zvyšovaní konkurencieschopnosti obsiahnuté v lisabonskej stratégii. Ďakujem vám za pozornosť, skončil som, pán podpredseda.