Poliačik, Martin, poslanec NR SR (2015-02-05):
Ďakujem veľmi pekne, pani predsedajúca. Uznesenie, ktoré mám tu česť predniesť a predložiť Národnej rade, je v zásade veľmi jednoduché. A vychádza z toho, že tak ako to bolo v minulosti, tak aj dnes pomery síl v Národnej rade a rozloženie a štruktúra zoskupení poslancov a ich rôzna organizácia sú jednak upravené rokovacím poriadkom a jednak podliehajú nejakej forme aktuálnej situácie. Keď sa pozrieme do minulosti, vždy to tak bolo. Vždy to tak bolo, keď sa pozrieme na hlasovania o vznikoch napríklad klubov nezávislých poslancov, keď sa pozrieme na odchody poslancov z jednotlivých poslaneckých klubov a potom na ich vstúpenia do iných klubov, vždycky to bolo výsledkom aktuálnej politickej situácie a v prípade, že takéto preskupenia alebo nová organizácia neboli vyslovene upravené v rokovacom poriadku, tak sa k nim vyjadrovala Národná rada na základe svojho vlastného uváženia, to znamená, na základe vedomia a svedomia 150 poslancov tohto pléna. Klub nezávislých poslancov vznikal v tomto parlamente minimálne dvakrát. Pamätníci možno mi povedia, že to bolo viackrát, pán Bugár, ja som počul, že štyrikrát, ale našiel som len dva. Ten prvýkrát to bolo vtedy, keď menšinová vláda Mikuláša Dzurindu potrebovala nejakým spôsobom podporu na to, aby mohla dovládnuť. Vtedy hlavne odpadlíci z klubu HZDS vytvorili klub nezávislých poslancov, ak si dobre pamätám, celý poslanecký klub SMER-u vtedy hlasoval za. Druhýkrát to bolo, keď poslanci na čele s pánom poslancom Bugárom odchádzali z SMK... (reakcia z pléna), viem, odchádzali z SMK, osmička poslancov požiadala o vytvorenie poslaneckého klubu, tento poslanecký klub nebol schválený, ale celý poslanecký klub strany SMER – sociálna demokracia vtedy hlasoval za. Z toho usudzujem, že aj v strane SMER existuje zmysel pre posúdenie aktuálnej situácie a upravenie svojho hlasovania podľa toho, čo situácia žiada a káže. Rokovací poriadok hovorí o troch spôsoboch vzniku poslaneckého klubu. Ten prvý je automatický a nevyžaduje žiadne hlasovanie a vychádza z demokratických princípov deľby moci na základe demokratických volieb do Národnej rady Slovenskej republiky. Ten druhý vychádza z toho, že nie každý klub sa udrží štyri roky, nie každý klub, naopak, musí ostať taký malý, ako je, a môže sa zväčšiť, to znamená, kluby sa spájajú, rozpájajú podľa vôle ich členov, a teda ak sa napríklad zlúčia politické strany alebo sa rozdelia, tak, alebo koalície, tak takisto sa zlučujú alebo rozdeľujú ich kluby. A potom je tu ten tretí príklad, prípad, ktorý hovorí, ak sa poslanci rozhodnú združiť iným spôsobom, rozhoduje o tom svojím hlasovaním Národná rada. Poďme sa teraz pozrieť na princípy, podľa ktorých by sa podľa mňa mala Národná rada riadiť a ktoré koniec koncov zazneli aj v diskusii o znovuobnovení poslaneckého klubu SaS v tomto období. Hovorí sa o štandardizácii politickej scény. Hovorí sa o tom, že politická scéna funguje lepšie vtedy, keď sú jasne zadefinované politické sily, ktoré sú reprezentované politickými zoskupeniami, na pôde parlamentu sú to poslanecké kluby. Už v tejto súčasne existujúcej Národnej rade existujú kluby, ktoré nie sú zostavené len z poslancov, ktorí na kandidátkach daných strán prešli voľbami. Prvým takým klubom je poslanecký klub MOST – HÍD, ktorý prijal pani kolegyňu Luciu Žitňanskú, a pokiaľ som dobre informovaný, tak kolega Mikuš vstúpil do poslaneckého klubu KDH. Neviem, či už sa to stalo, alebo sa to ešte len stane, ale vôbec ma to neprekvapuje koniec koncov kvôli, kvôli jeho názorom dlhodobo prezentovaným, ale takisto, takisto kolega Mikuš vstúpil do klubu KDH a bude jeho reprezentantom ako nová posila strany. Takisto... (reakcia z pléna) toho klubu, že klub, že klub reprezentuje stranu je, je možno slovičkárenie, ale ak by ste nechceli, aby stranu reprezentoval, zrejme by ste ho nebrali. Takže berme to tak, že v tom, v tej, v tej turbulentnej politickej dobe, akú práve teraz zažívame, sa môže stať, sa môže stať, že jednotlivec alebo skupina poslancov prejde k inému politickému zoskupeniu a na základe toho je potom rozšírený alebo zúžený aj poslanecký klub takejto strany. Nám sa stalo presne toto isté. Len s tou výnimkou, že na základe, na základe zmeny rokovacieho poriadku, ktorá bola schválená minulý rok, tým, že predtým klesol počet členov klubu pod 8, ako čo je počet, ktorý je potrebný k jeho utvoreniu, tak na základe zmeny rokovacieho poriadku klub SaS vtedy zanikol. Ale tá logika ostáva stále rovnaká. Žijeme s tým, že niektorí poslanci prichádzajú a niektorí poslanci odchádzajú. Koniec koncov nie je to prvé volebné obdobie, ktoré sa to deje. Pripomeniem, v roku 2004 poslanec Banáš napríklad vystúpil z klubu ANO a vstúpil do klubu SDKÚ. Poslanci, to boli, myslím, pán poslanec Tkáč a pán poslanec Jarjabek, nezávisle na sebe vystúpili z klubu HZDS a v roku 2005 vstúpili do klubu SMER – sociálna demokracia a takisto ostal zachovaný klub, ostalo zachované meno klubu a títo noví poslanci sa stali novými tvárami alebo novou reprezentáciou klubu, do ktorého vstúpili. Presne podľa toho istého poriadku Eugen Jurzyca vstúpil do zoskupenia SaS, pripojil sa k nám, a ak by sme neboli stratili ten počet členov, ktorý vyžaduje nový rokovák, ktorý bol zmenený minulý rok, tak by sa vlastne dnes vôbec nič nedialo a klub by prirodzene fungoval. Pripomeniem situáciu z roku 2011, keď vtedajší klub SNS takisto stratil počet, stratil niektorých svojich poslancov a ich počet klesol pod 8, ale vtedajší predseda parlamentu Richard Sulík povedal, že na základe toho, že táto strana legitímne prišla do parlamentu a bola zvolená v parlamentných voľbách, môže jej klub naďalej fungovať a fungoval s nižším počtom poslancov, ako bolo 8. Pri SaS sa toto nestalo. Predseda Paška najprv odobral klubu všetky v podstate technické prostriedky, ktoré z jeho existencie plynuli, a po tom, ako bol dodatočne zmenený rokovací poriadok, tak klub zanikol. Predstavme si teraz situáciu, že by sa tie isté veci udiali v inom časovom slede. Predstavme si, že Juraj Droba by nikdy neodišiel z klubu SaS a Eugen Jurzyca by doňho vstúpil ešte predtým, než odišli štyria poslanci, ktorí dnes reprezentujú iné politické zoskupenia. Ak by sa stalo toto, klub SaS by podľa všetkých platných pravidiel dodnes legitímne fungoval v počte 8 členov. Ak sa máme teda držať elementárnej logiky a pristupovať ku všetkým rovnako, potom tvrdím, že vôľou Národnej rady by malo byť takýto klub do takejto istej situácie dostať. Ak rokovák hovorí, nemôžete byť, nemôže vás byť menej ako 8, riadili sme sa ním a je nás 8. Ak rokovák hovorí, že je možné, aby jeden poslanec z jedného klubu vystúpil a do druhého vstúpil bez toho, aby sa menil jeho názov, takisto sa držíme tejto logiky a žiadame o vytvorenie klubu s názvom klub poslancov Národnej rady za stranu Sloboda a Solidarita. Koniec koncov ani klub SDKÚ sa po vstupe pána Banáša nepremenoval, ani klub MOST – HÍD sa nepremenoval, ani klub KDH sa nepremenoval. (Reakcia z pléna.) No veď hovorím, je to úplne legitímne a z toho istého dôvodu, a z toho istého dôvodu je podľa mňa legitímne, aby bol obnovený klub s menom, ktoré mal predtým. Ak sa bavíme o štandardizácii politickej situácie, pozrime sa – alebo o ukľudnení politickej situácie, alebo zatriedení politickej situácie – pozrime sa, čo je v podstate najväčšou opozičnou silou v tomto parlamente práve teraz. Najväčšou opozičnou silou v tomto parlamente práve teraz je skupina nezaradených poslancov. Nezaradených poslancov, ktorí, niektorí z nich síce stále reprezentujú stranu, za ktorú sem prišli, ale nie je ich dosť; a nezaradených poslancov, ktorí buď vytvorili nové politické zoskupenia, alebo sú nezávislí. Nemyslím si, že toto je žiaducim dlhodobým stavom. Ak by to malo byť žiaducim dlhodobým stavom, potom by mali mať takíto nezaradení poslanci tiež nejaký svoj zvláštny inštitút. Mali by byť reprezentovaní na grémiu, mali by mať možnosť vyjadrovať sa k chodu parlamentu a napríklad by sme tým zabránili tomu, že niekto kvôli tomu, že nie je informovaný o tom, čo sa na grémiu udialo, potom legitímne protestuje, že sa nemá ako poslanec Národnej rady ako zúčastňovať na jej chode. Aj tomuto opäť sa dá zabrániť tým, že ak sa vyskytne skupina poslancov, ktorí spĺňajú tú podmienku, že ich má byť minimálne 8, mali by sme im potom umožniť znovu klub obnoviť. Ja som na túto tému zviedol takú mediálnu prestrelku s publicistom Jurajom Hrabkom, ktorý najprv tvrdil, že zahlasovanie za vznik takéhoto klubu by bolo protizákonné. Keď som mu toto tvrdenie vyvrátil, tak už iba konštatoval, že nazahlasovať za vznik takéhoto klubu znamená stáť na strane zákona, a dôvodil to tým, že by mohla byť hypotetická situácia, že by voľne pohodení odchodivší poslanci z nejakého klubu mohli takisto na základe toho, že boli zvolení na kandidátke tej istej strany, potom vytvoriť klub s takým istým menom. Ale pozrime sa, čo máme tu. Máme tu 83 poslancov za jednu stranu, ktorí by takisto, keby sa združili po 8, mohli vytvoriť 10 poslaneckých klubov s tým istým menom a bolo by to úplne legitímne. Mali by sme tu 10 klubov SMER-u – sociálnej demokracie, ale neurobia to. Ak si pamätáte začiatok tohto volebného obdobia, aj tejto situácii sme sa prispôsobili na základe toho, že sme prijali fakt, že v demokratických voľbách bola do vlády zvolená tak veľká väčšina, že môže vládnuť sama. Niektoré kompetencie, niektoré kompetencie, ktoré dovtedy mali iba tri poslanecké kluby, prešli aj na predsedu parlamentu. Prešlo to na základe prierezovej zhody a na základe toho, že aktuálnu situáciu sme posúdili a povedali, áno, bolo by nezmyslom, keby kvôli tomu, že potrebujeme na niečo 3 kluby, tak sa 83-členný klub mal rozdeliť na tri časti a kompetencie, ktoré dovtedy bolo možné zastať iba trom poslaneckým klubom, prešli aj do rúk predsedu parlamentu, a prispôsobili sme sa tomu, že tu máme novú situáciu. Preto znovu opakujem, usporiadanie parlamentu sa neriadi len písaným právom, ale riadi sa aj nejakými princípmi, ktoré sú individuálne posudzované a vyhodnotené potom v hlasovaní a v prijatí uznesenia. A buď tým uznesením zmeníme zákon, alebo iba upravíme súčasný stav. Na základe všetkého, čo som doteraz povedal, si dovolím konštatovať, že SaS splnila v súčasných podmienkach všetky podmienky, ktoré potrebuje k fungovaniu klubu. Základy klubu tvoria ľudia zvolení na jednej kandidátke. Pristúpil ku nim legitímne poslanec, ktorý bol zvolený na inej, tak ako prestupujú iní poslanci do iných klubov, spĺňa zákonné podmienky na vznik klubov, lebo je nás 8, a na základe príkladov, ktoré som uviedol, a na základe analógie k inému správaniu Národnej rady som presvedčený o tom, že po posúdení situácie by bolo vhodné vyhodnotiť, že takýto klub má plné právo existovať. Na základe tohto vás žiadam, vážené kolegyne a vážení kolegovia, aby ste v hlasovaní o tomto uznesení hlasovali za. Ďakujem veľmi pekne.