F. Šebej, poslanec: (2002-02-08):
Novela zákona doplňuje súčasné znenie zákona, podľa ktorého sú oslobodené od dane príjmy z dotácii zo štátneho rozpočtu u daňovníkov, ktorí podnikajú v poľnohospodárskej výrobe alebo v lesnom a vodnom hospodárstve, len u tých daňovníkov, ktorými sú právnické osoby. Tento stav podľa nášho názoru diskriminuje daňovníkov, ktorými sú fyzické osoby, ktoré tiež podnikajú v poľnohospodárskej výrobe alebo v lesnom a vodnom hospodárstve a tiež majú príjmy z dotácií zo štátneho rozpočtu. Ide o viac ako 20% subjektov podnikajúcich na pôde v lesnom a vodnom hospodárstve, ktoré sú dnes aj z daňového hľadiska v nerovnoprávnom postavení, čo narúša rovnosť šancí a hospodárskej súťaže. Preto sa navrhuje zrovnoprávniť právnické a fyzické osoby podnikajúce v poľnohospodárstve, v lesnom a vodnom hospodárstve. Ďalej, to je tá druhá téma, predkladaná novela reaguje na spoločenskú potrebu upraviť podmienky zdaňovania daňami z príjmov tak, aby sa zabezpečilo ďalšie zníženie sadzieb dane z príjmov fyzických osôb a dane z príjmov právnických osôb. V dôsledku tohto zníženia sadzieb však nepredpokladáme pokles z výnosov štátneho rozpočtu z týchto daní. Na jednej strane ide o očakávaný pozitívny efekt na výnosy štátneho rozpočtu z dôvodu, že zatajovanie príjmov a obchádzanie zákona mnohými daňovníkmi, fyzickými i právnickými osobami, po znížení sadzieb nebude ekonomicky atraktívne s ohľadom na náklady spojené s daňovými únikmi, na riziká vyplývajúce z prípadného odhalenia daňového úniku ako i na problémy následne spojené s použitím prostriedkov pochádzajúcich z príjmov, ktoré unikli zdaneniu. V tejto súvislosti chcem len pripomenúť, že existuje v ekonómii obrátená „úkryvka“, ktorá potvrdzuje tento predpoklad, a aj v Maďarsku, keď dramaticky znížili dane z príjmov právnických osôb, aj na prekvapenie maďarského ministerstva financií vlastne vybrali omnoho viac daní, ako by boli vybrali, keby tie dane neznížili. Na druhej strane možno očakávať dlhodobý priaznivý efekt na štátny rozpočet z dôvodu stimulácie podnikania hospodárskeho rastu a investícií nízkymi daňovými sadzbami. Pri neznížení sadzby naopak hrozí, že dlhodobým efektom neznižovania sadzby by bola nižšia atraktívnosť Slovenskej republiky pre investície a podnikanie, pretože aj po znížení sadzby dane z príjmov právnických osôb na 25% patríme ešte vždy medzi krajiny z vyššou sadzbou dane z príjmu právnických osôb spomedzi transformujúcich sa krajín strednej a východnej Európy. Navrhuje sa preto zníženie sadzby dane z príjmov právnických osôb na 19% následkom... K tomu len dodávam, že okolo 20% a viac sa počíta, že sú náklady na, povedal by som na obídenie daňovej povinnosti cez rôzne daňové raje, takže keď znížime dane na túto úroveň, jednoducho sa to tým, ktorí sa vyhýbajú plateniu daní, z radu právnických osôb, neoplatí, a začnú ich platiť, to je opakovane potvrdený predpoklad. Následkom zníženej sadzby daní neočakávame znížený výber dane z dôvodu rozšírenia daňového základu a daňovej základne o zníženie a zníženia obchádzania dane. V súvislosti so znížením sadzby dane z príjmov právnických osôb je potrebné zaoberať sa aj zodpovedajúcou mierou zníženia dane z príjmov fyzických osôb. Spôsob vyberania dane zo závislej činnosti umožňuje unikať pred platením dane len v obmedzenej miere. Tým je daný vzťah medzi sadzbami tejto dane a rozpočtovým výnosom z tejto dane, ktorého charakter je omnoho bližší lineárnej závislosti, ako je to napríklad pri dani z príjmov z iných činností. Zníženie sadzieb dane zo závislej činnosti preto ovplyvňuje štátny rozpočet negatívnejšie než zníženie sadzby dane z iných činností. Navrhuje sa preto čiastočné zníženie sadzby dane z príjmov fyzických osôb v štyroch daňových pásmach - od 10% do 30% - a zároveň zníženie počtu daňových pásiem z piatich na štyri. Návrh bude mať vplyv na zníženie výberu dane z príjmu fyzických osôb, lineárny odhad je viac ako o 8 %, pričom v praxi pôjde však o nižší pokles, nakoľko časť daňovníkov s vyššími príjmami bude vykazovať vyšší daňový základ. Nepriamy priaznivý vplyv zníženia sadzby daní na zvýšenie zamestnanosti, vyššiu kúpyschopnosť daňovníkov, a tým aj vyšší výber spotrebných daní a DPH, to všetko v prospech štátneho rozpočtu, je ťažké presne odhadnúť, ale dá sa predpokladať. Zníženie sadzieb a výberu priamych daní predpokladá v rámci reformy verejných financií zmenu štruktúry a zníženie objemu verejných výdavkov najmä v oblasti výdavkov na spotrebu vlády a verejnej správy a zásadné zníženie dotácii a záruk do štátneho rozpočtu. Tou treťou témou nášho návrhu je, že sa navrhuje zvýšiť možnosť poukázať podiel na daniach pre neziskové organizácie na verejnoprospešné účely, nakoľko ide o dobrovoľnú aktivitu daňovníkov na základe voľnej súťaže neziskových organizácii s celkovým lepším alokovaním zdrojov podľa reálnych potrieb jednotlivcov, skupín a spoločností ako celku. Preto sa navrhuje, aby daňovník, ktorým je právnická osoba, lebo fyzické osoby to už môžu, mohol poukázať 1 % zaplatenej dane ním určenej právnickej osobe na verejnoprospešný účel, ako to už dnes zákon umožňuje daňovníkom, ktorými sú fyzické osoby. Ďalej sa navrhuje, ak je daňovníkom fyzická osoba, zvýšiť tento podiel z dnešného 1 % na 2 % v prospech lepšieho rozvoja neziskových a verejnoprospešných činností. Podľa skúseností z okolitých štátov je možné očakávať poukázanie podielu na daniach v celkovej výške okolo 100 miliónov až 200 miliónov Sk. Podotýkam, že návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná. Vo vzťahu k štátnemu rozpočtu predpokladáme, že zníženie sadzby jednotlivých druhov daní z príjmu, ako sa navrhuje v návrhu zákona, nebude mať podstatný vplyv na súhrnný výber daní z príjmu. Návrh nevyžaduje nároky na pracovné miesta v štátnej správe. Ja by som dodal len toľko, subjektívne je pre nás najdôležitejšou časťou návrhu pasáž, ktorá sa týka fyzických osôb, teda súkromne hospodáriacich roľníkov, u ktorých teda žiadame, aby bolo zdaňovanie z dotácii zo štátneho rozpočtu upravené rovnako ako u právnických osôb. Prosím vás, aby ste tento návrh zákona posunuli do druhého čítania s tým, že ak v druhom čítaní Národná rada nebude súhlasiť s tými ďalšími dvoma vecami, predsa len by bolo veľmi dôležité, aby tá pasáž, ktorá sa zaoberá súkromne hospodáriacimi roľníkmi, zostala. Ďakujem pekne za pozornosť.