Petrák, Ľubomír, poslanec NR SR (2011-09-09):
Ďakujem pekne za slovo, pán predsedajúci. Vážený pán minister, ctené kolegyne, kolegovia, ktorí ste vydržali v tejto sále až doteraz, dovoľte mi, aby som povedal aj ja pár poznámok k tomuto relatívne obsiahlemu zákonu. Ak dovolíte, ja by som začal tam, kde pred chvíľočkou skončila koalično-opozičná výmena názorov o tom, či máte právo alebo nemáte právo na takéto veľké a zásadné zmeny v daňovo-odvodovom systéme. Bezpochyby zákonný nárok určite na to máte, máte na to možno aj väčšinu hlasov v parlamente, zatiaľ hovorím možno väčšinu, lebo uvidíme, ako to bude vyzerať po pondelku, ale myslím si, tak ako hovoria viacerí kolegovia, že tento krok je nezodpovedný. A ja som v rade svojich vystúpení, či už sa jednalo o daňové otázky, či už sa jednalo o otázky samosprávy, či sa už jednalo o otázky zdravotníckeho systému, vždy volal po širšej spoločenskej a politickej zhode, pokiaľ ide o zásadné reformy spoločnosti. V tomto považujem tento návrh, ktorý je ušitý horúcou ihlou, za nezodpovedný. A o to viac nezodpovedný, že nemáte ani podporu, stopercentnú podporu vlastných radov. Pri takej krehkej koalícii, ktorá má o štyri hlasy viacej, ako je potrené na prechádzanie zákonov, keď vážne výhrady má skupina OKS, ktorá má štyroch poslancov, keď vážne výhrady prezentujú aj poslanci z radov SDKÚ, zaznamenal som slová pána poslanca Kaníka, keď vážne výhrady prezentujú poslanci Kresťanskodemokratického hnutia, myslím si, že by bolo pre túto spoločnosť ďaleko lepšie, ak by sa tento návrh zákona vrátil vláde na dopracovanie. A toto poprosím pána spravodajcu, aby zaznamenal ako procedurálny návrh. Ja by som sa dotkol len niekoľkých otázok, lebo otázky, ktoré sa týkali dopadov na zamestnancov a rôzne skupiny z hľadiska príjmu, teda rôzne skupiny obyvateľstva z hľadiska príjmu, myslím si, že vyčerpávajúco prezentoval predovšetkým kolega Braňo Ondruš a nerád by som sa v tejto oblasti opakoval. Ja si dovolím len zopakovať, že uvedené návrhy zmien zákonov presúvajú ťarchu daňovo-odvodových povinností na nízkopríjmové a strednopríjmové skupiny obyvateľstva. A predovšetkým tým, že sa mení odpočítateľná položka, sa symptomaticky pre pravicovú vládnu koalíciu ruší milionárska daň. Hovorím symptomaticky a symptomatické je aj to, že bohatí budú na tom lepšie, chudobní budú na tom horšie. Táto drobná zmena, pokiaľ ide o milionársku daň, sa dotýka zhruba osemdesiatpäť tisíc zamestnancov a šesťtisíc osemsto samostatne zárobkovo činných osôb a podnikateľov. Ak by sme hovorili len z hľadiska nejakého mechanického prenásobovania, a ja sa dotknem aj filozofie, tak zastavím sa pri odpočítateľnej položke, ktorá bola doteraz 19,2-násobok životného minima, teraz sa mení na 18-násobok životného minima. No ak si zoberiem skutočnosť, že odvody zamestnávateľa sú, myslím, že vo výške 35,4 %, takže ak by som vydelil číslo 19,2 delené 1,354, tak ani náhodou by som nedostal číslo 18. To znamená, že aj tu vidím určite nejaký prepočítavací nepomer, ktorý nebude asi vinou vadnej kalkulačky, ale skôr to považujem za zámer. Ak by som sa chcel dotknúť ešte ďalšej tézy, ruší sa odpočet odvodov, ktoré platil zamestnanec ako odpočítateľnú položku z dane z príjmov, týmto krokom, čiže odvody už nie sú odpočítateľnou položkou pri daňovom základe. Týmto pádom sa zvyšuje daň. Ja si spomínam na siahodlhé diskusie, ktoré prebiehali v tomto parlamente počas celého dvadsaťročného obdobia existencie Slovenskej republiky, alebo po novembrovom vývoji, po roku 1989, a pokiaľ išlo o poistné systémy, tak pri zavádzaní poistného systému sa práve, tá téza bola v tom, že nech je úplne jasné, že tie peniaze, ktoré sa vyberú od ľudí, že idú na zdravotné poistenie, že idú na poistenie v nezamestnanosti a idú na dôchodkové poistenie, a nech je absolútne jasné, aký podiel na ktoré poistenie ide. Týmto krokom mám pocit, že sa opätovne zavádza alebo je snaha o opätovné zavedenie širšej prerozdeľovacej úlohy štátu, aj keď je to skryté. Tým, že sa zvyšuje práve výber daní na úkor odvodov. Toto aj v kontexte niekoľkoročných alebo mnohoročných diskusií a toto aj v kontexte toho, že máme dnes pri moci liberálno-konzervatívnu vládu, považujem za nepochopiteľné a verím, že sa to pán minister vo svojom záverečnom slove pokúsi vysvetliť. To, čo je ale pre mňa omnoho nepochopiteľnejšie pri liberálno-pravicovej vláde, je to, čo vo svojom vystúpení spomenul aj kolega Zajac, a to je kvalita podnikateľského prostredia. Iste sa dá súhlasiť s tým, že pokiaľ hovoríme o znižovaní administratívnej náročnosti, že bude mať pozitívny vplyv na kvalitu podnikateľského prostredia. Pod toto sa každý z nás podpíše, či sme v opozícii alebo v koalícii. Koniec koncov koncepciu UNITAS-u, jednotného výberu daní, ciel a odvodov, pripravovala už vláda Roberta Fica a nikto nemal s tým problém ani v našich radoch, ani vo vašich radoch. Ale problém máme s tým, čomu hovoríte zvyšovanie kvality podnikateľského prostredia. Ja uvediem pár príkladov. U podnikateľov nebude zaplatené poistné daňovým výdavkom, čo bude zvyšovať ich daňové zaťaženie. Ja toto jednoznačne nepovažujem za zvyšovanie kvality podnikateľského prostredia. Pre podnikateľov sa zrušia 40-percentné paušálne výdavky z celkovej sumy a nahradia sa sumou 2 400 eur. A tu treba ešte doplniť, že u podnikateľov, len u podnikateľov, ktorí nie sú platiteľmi DPH, lebo ak sú podnikatelia platiteľmi DPH, tak sú už v inom režime. Opätovne sa pýtam: Zníženie paušálnych výdavkov a de facto týmto dotovanie štátnej kasy na strane príjmov z výberu daní považujete za zvyšovanie kvality podnikateľského prostredia? Určite sa nedá predpokladať, že sme na jednej vlnovej dĺžke s poslancami OKS, ale pokiaľ obhajujú stanoviská živnostenského stavu, ja musím úplne jednoznačne povedať, že pozícia strany SMER je presne taká istá. Toto nie je zvyšovanie kvality podnikateľského prostredie, toto je obyčajné naháňanie peňazí do štátneho rozpočtu spôsobom, ktorý nepovažujeme za správny. Mohli by sme otvoriť politické debaty o tom, ako je to so živnostníkmi v mnohých iných otázkach. Ale ja by som chcel upozorniť len na jednu jedinú skutočnosť, pokiaľ ide o živnostníkov. A to je to, že živnostník za výsledky svojho podnikania ručí celým svojím majetkom, čo pri iných skupinách, ktoré podnikajú ako jednoosobové eseročky, ktoré majú, sú, majú akcie akciových spoločností alebo sú inak, inak pôsobia prostredníctvom iných obchodných spoločností, toto riziko nemajú. Ja rozumiem a upozorňovali sme dlhodobo na to, že vymeriavací základ živnostníkov je taký malý, že v prípade, že sa dostanú o desať, pätnásť, dvadsať rokov do dôchodku, že sa dostanú do sociálnej siete, prevažná väčšina z nich. Ale toto nemôže byť spôsob riešenia tohto problému. Ďalší príklad zvyšovania kvality podnikateľského prostredia. Strata a nezdaniteľná časť sa budú môcť odpočítať len z čiastkového základu z podnikania a nie z celkového základu dane. Daňovú stratu po 1. 1. 2012 bude možné vykázať len z príjmov z podnikania alebo z inej samostatne zárobkovej činnosti, ktorá sa bude uplatňovať až v nasledujúcich zdaňovacích obdobiach, a v novele základ dane z príjmov z podnikania alebo inej samostatne zárobkovej činnosti. Opätovný krok, ktorý sa ťažko dá nazvať skvalitňovaním podnikateľského prostredia. Ďalej sa mení spôsob prepočtu odpisov pri predčasnom ukončení lízingu v neprospech daňovníka. Daňovník, ktorý obstaráva hmotný majetok formou finančného prenájmu, zvýši základ dane o sumu už uplatnených úrokov v daňových výdavkoch. Zároveň tento rozdiel pripočíta k vstupnej cene obstarávaného majetku a majetok odpisuje z tejto zvýšenej vstupnej ceny. Opätovne sa pýtam, o akom zvyšovaní kvality podnikateľského prostredia hovoríte? To, ako myslím si, že si robíte z celého podnikateľského stavu srandu. Čo mňa zaráža, týchto príkladov by sme tam, samozrejme, našli niekoľko desiatok, mňa zaráža to, že Republiková únia zamestnávateľov, Podnikateľská aliancia Slovenska a ďalšie stavovské organizácie podnikateľov nebijú na poplach a nepoukazujú na tieto záležitosti. Som si vedomý, že sme iba v prvom čítaní a že je ju priestor na to, aby sme upravili mnohé veci, ale opätovne volám po tom. Viem, že toto je vlajková loď strany Sloboda a Solidarita, viem, že toto je v zásade možno jedna z kardinálnych podmienok zotrvania vo vládnej koalícii, ale nemyslím si, že tak, ako to bolo v období rokov 2004 až 2006, že sa reformy robili metódou pokus, omyl a oprava, a tých pokusov a omylov bolo podstatne viac, ako racionálnych krokov, že by sme týmto istým systémom po viac ako piatich, šiestich rokov mali opätovne ísť. Dámy a páni, dalo by sa hovoriť veľmi veľa o dôchodkových otázkach, ale myslím si, že na to bude ešte priestor. Ale takisto automatické zvyšovanie veku odchodu do dôchodku môžeme považovať len za jeden zo spôsobov na to, aby sme zabezpečili trvalú udržateľnosť dôchodkového systému. Pán minister, vy ste vykonali niektoré opatrenia v predchádzajúcom období, ktoré sa týkali znižovania poplatkov pre dôchodkové správcovské spoločnosti, a tým sa v zásade vytvoril priestor pre možné navýšenie nasporenej sumy u sporiteľov. Ale na druhej strane ako človeku, ktorý dlhodobo pôsobí v tejto oblasti, a určite vás nemožno v tejto oblasti považovať za nekompetentného, sám dobre viete, že základným problémom je pomer, aktuálny pomer prerozdeľovania do prvého a druhého piliera, alebo by som povedal, celkový objem prostriedkov, ktoré sa nachádzajú aktuálne v dôchodkovom okruhu. Tým chcem povedať to, že zabezpečiť systém sa dá jedine vtedy, ak tam bude dostatok peňazí. Zabezpečenie dostatku peňazí, trebárs aktuálne teraz v prvom pilieri, sa dá urobiť aj tým, že zhruba tristo- až päťstotisíc ľudí, ktorí si v živote nenasporia na dôchodok, teda z tohto druhého piliera dostaneme a tým sa nám podarí výraznejšie sanovať aj objem financií v prvom pilieri a deficit sanovania dôchodkového systému zo štátneho rozpočtu, nebude jeho potreba v tom objeme, ako je to dnes. Ja by som k zvyšovaniu veku odchodu do dôchodku určite nepristupoval ako k prvej voľbe a určite by som sa na vašom mieste vrátil k tézam, ktoré ste začali hlásať po nástupe do svojej funkcie, kde sa s mnohými z nich dalo súhlasiť, ale potom ste jednoducho zrazili politicky opätky a zaradili ste sa do davu ľudí, ktorí v mnohých prípadoch hlásajú nelogické veci, ktoré neprospievajú dôchodkovému systému ako takému. Dámy a páni, dalo by sa hovoriť o tomto návrhu zákona, ktorý má takmer dvesto strán, ktorý novelizuje viac ako stovku predpisov, hovoriť veľmi dlho. A myslím si, že vzhľadom na rozsah tejto právnej normy je skôr na to priestor vo výboroch. A ak sa nepodarí presadiť zmysluplné zmeny, možno aj v druhom čítaní. Ďakujem pekne.