Drobný, Stanislav, poslanec NR SR (2019-09-19):
Ďakujem za slovo. Vážený pán predsedajúci, vážené kolegyne, vážení kolegovia, nasledujúca interpelácia je určená ministerke Ministerstva školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky Martine Lubyovej. Vážená pani ministerka, v súlade s čl. 80 Ústavy Slovenskej republiky a § 129 rokovacieho poriadku Národnej rady Slovenskej republiky, si vám dovoľujem podať nasledovnú interpeláciu: V okrese Dunajská Streda sa nachádza 39 základných škôl s vyučovacím jazykom maďarským a 11 základných škôl s vyučovacím jazykom slovenským. V priemere jednu základnú školu s vyučovacím jazykom maďarským navštevuje 150 žiakov a v priemere jednu základnú školu s vyučovacím jazykom slovenským navštevuje 302 žiakov, čo je dvojnásobok. Tento stav vedie k tomu, že rodičia slovenských detí musia denne cestovať desiatky kilometrov. Ďalším problémom nie je len dochádzanie, ale aj nedostatok voľných miest v týchto školách. Príkladom je Základná škola v Šamoríne, ktorá odmieta prijať deti z okolitých obcí z dôvodu nedostatočnej kapacity. Jedným z riešení by bolo vytvorenie tried s vyučovacím jazykom slovenským na základnej škole v obci Rohovce, ktorá disponuje kapacitou približne 260 žiakov. Túto školu navštevuje iba 90 žiakov, avšak s vyučovacím jazykom maďarským. Viem, že sa Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky zaoberalo týmto problémom, a preto vám chcem položiť nasledujúce otázky: Za prvé. V akom štádiu riešenia je problém nedostatku základných škôl s vyučovacím jazykom slovenským v okrese Dunajská Streda? A za druhé. Ako plánuje Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky riešiť obdobné problémy v iných okresoch južného Slovenska? Nasledujúca interpelácia je určená ministerke vnútra Slovenskej republiky Denise Sakovej. Vážená pani ministerka, v súlade s čl. 80 Ústavy Slovenskej republiky a § 129 rokovacieho poriadku Národnej rady Slovenskej republiky si vám dovoľujem podať nasledovnú interpeláciu: V obci Rohovce v okrese Dunajská Streda sa nachádza pobytový tábor pre utečencov, ktorý je v zriaďovateľskej pôsobnosti Ministerstva vnútra Slovenskej republiky. Podľa dostupných informácií má tábor kapacitu približne 140 osôb. Dlhodobo je málo využívaný a aktuálne je využitý približne na 10 percent, čo je neefektívne. Okres Dunajská Streda je okres, ktorý má problém s nedostatkom základných škôl s vyučovacím jazykom slovenským, dopyt po týchto školách je vysoký, ale je ich málo. Deti, ak chcú navštevovať základné školy s vyučovacím jazykom slovenským, tak musia dochádzať až niekoľko desiatok kilometrov, čo je veľká záťaž nielen pre samotné deti, ale aj pre rodičov. Obecné zastupiteľstvo v Rohovciach odmietlo vytvoriť triedy s vyučovacím jazykom slovenským v ich základnej škole, ktorá má vyučovací jazyk maďarský, aj keď kapacita školy je využitá približne na 35 percent. Základná škola v obci Rohovce s vyučovacím jazykom slovenským by bola vhodná z dôvodu vysokého záujmu Rohovčanov, ako aj obyvateľov okolitých obcí, ktorých deti by túto školu s radosťou navštevovali. Na základe vyššie uvedených informácií si vám dovoľujem položiť nasledujúce otázky: Za prvé. Považujete využiteľnosť pobytového tábora v Rohovciach na 10 % za efektívny? Za druhé. Nebolo by v momentálnej situácii efektívnejšie na prechodné obdobie, kým sa postaví plánovaná nová základná škola v obci Macov, poskytnúť areál pobytového tábora v Rohovciach na účel základnej školy s vyučovacím jazykom slovenským pre deti z okolitých obcí? Nasledujúca interpelácia je určená predsedovi vlády Slovenskej republiky Petrovi Pellegrinimu. Vážený pán predseda vlády, v súlade s čl. 80 Ústavy Slovenskej republiky a § 129 rokovacieho poriadku Národnej rady Slovenskej republiky si vám dovoľujem podať nasledovnú interpeláciu: Vyrovnávanie regionálnych rozdielov a nutnosť pozdvihnúť zaostávajúce časti štátu nie je len problém Slovenska. Ako príklad zo zahraničia môžem uviesť Taliansko či Španielsko. Štatistické údaje z posledných rokov jasne ukazujú, že slovenským vládam sa v tejto veci nedarí. Kým v roku 2015 sme evidovali ako najmenej rozvinuté regióny 12 okresov so 700-tisíc obyvateľmi, v súčasnosti je to už 20 okresov s 1 150-tisíc obyvateľmi. Investičná pomoc štátu nepomohla najmenej rozvinutým v takej miere, ako by sa od nej očakávalo. Vo výsledku ani jeden okres neopustil zoznam najmenej rozvinutých okresov zverejnený ku dňu 15. 12. 2015, naopak, odvtedy do zoznamu pribudlo ďalších osem okresov. Jednou z príčin môže byť aj sčasti presun kompetencií v oblasti rozvoja regiónov medzi jednotlivými štátnymi orgánmi. V roku 2017 to bolo ministerstvo dopravy, potom Úrad vlády, teraz je to Úrad podpredsedu vlády Slovenskej republiky pre investície a informatizáciu. V praxi na Slovensku tak stále ide o klasické riadenie z vrchu, v princípe opomínajúce slovo regionálny. Podpora regionálneho rozvoja je aktuálne z národnej úrovne zabezpečená viac-menej iba súťažou projektov. V Českej republike majú tiež problém s rozdielmi medzi regiónmi, ale tie sa im darí riešiť oveľa lepšie. Regionálny rozvoj tam garantuje už od roku 1996 Ministerstvo pro místní rozvoj Českej republiky, pod gesciou ktorého bolo vytvorených niekoľko efektívnych schém a postupov riadenia podpory regiónov. Napríklad v roku 2002 boli vytvorené regionálne rady na úrovni NUC 2, čo predstavuje regióny o veľkosti našich VÚC. V tejto súvislosti si vám dovolím položiť nasledujúce otázky: Za prvé. Považujete súčasný systém riadenia regionálneho rozvoja za vyhovujúci? Za druhé. Kde je príčina neúspechu vládnej politiky v oblasti regionálneho rozvoja? Za tretie. Aké opatrenia pripravuje vláda na zlepšenie situácie? Ďakujem za pozornosť.