D. Lipšic, podpredseda vlády a minister spravodlivosti SR: (2004-03-02):
Najskôr pánovi poslancovi Čaplovičovi musím  povedať, že z pohľadu justície je dôležité, aby bol jeden väčší súd. Je sekundárne pre mňa aj pre justíciu, či bude mať sídlo v Senici, alebo v Skalici. Podľa mojej mienky sú lepšie podmienky pre súd a prokuratúru v Senici, ale priorita je, aby bol zlúčený obvod, aby bol väčší súd, ktorý môže plniť plnohodnotnú úlohu prvostupňového súdu. K pánovi poslancovi Abelovskému, ktorý spomenul konsenzus mnohých stavovských organizácií, aj keď musím povedať, že rozpory, ktoré boli aj s Generálnou prokuratúrou, s Najvyšším súdom boli odstránené. A tam bola podpora. Na druhej strane Súdna rada mala negatívne stanovisko aj stavovské organizácie. Musím povedať, že ešte v jednom okamihu mali aj stavovské organizácie, aj vtedajšia Rada sudcov tiež konsenzuálne negatívne stanovisko. A bolo to v roku 1996, keď tie súdy vznikali. Krajské aj okresné. Z toho dôvodu aj vyjadrenia stavovských organizácií v tomto prípade nevnímam ako principiálne, keď v roku 1996 boli zásadne proti vzniku malých súdov a dnes sú zásadne proti zlúčeniu do väčších súdov. A poviem tiež v ďalšom vystúpení, čím to zdôvodňujem, takýto posun v názoroch. Čo sa týka argumentácie, že najskôr je potrebné poskytnúť procesné zmeny. Veď už tento návrh zákona novelizuje Občiansky súdny poriadok, v rámci ktorého dochádza k posunu vecnej príslušnosti. Ale najskôr, a to je logické, na to nie je potrebné vedieť teóriu riadenia, je potrebné, aby vznikli funkčné celky, a potom musia dostať adekvátne kompetencie. Naopak to možné nie je. Ak by sme dnes presunuli vecnú príslušnosť na súdy, ktoré majú štyroch, piatich, šiestich sudcov, tak skolabujú. To dá naozaj sedliacky rozum, ktorý spomínal pán poslanec Hanzel. Čiže preto je najskôr potrebné, aby vznikli väčšie celky, väčšie okresné súdy a zároveň s tým je možné urobiť posun vecnej príslušnosti. Nie tak, že sa najskôr posunie, a potom sa zlúčia okresné súdy. K pánovi poslancovi Maxonovi, ktorý najskôr povedal, že vznik trojstupňovej sústavy je v poriadku, ale podľa mojej mienky jej nevyhnutnou podmienkou je vznik väčších okresných súdov. Nemôžeme, budem sa opakovať, nemôžeme povedať, že okresné súdy sú vo všetkej agende prvostupňové, ale budeme mať aj malé okresné súdy. Jednoducho jedno aj druhé sa navzájom vylučuje. Ak chceme, aby všetku prvostupňovú agendu rozhodovali okresné súdy, musia byť väčšie. A preto je potrebné to urobiť súbežne. Čo sa týka spojitosti s organizáciou štátnej správy. Od začiatku aj ministerstvo vychádzalo zo  základnej premisy, že v žiadnom štáte Európskej únie nie je organizácia súdnictva trvalo naviazaná na organizáciu štátnej správy a samosprávy. To bola úplne základná konsenzuálna premisa a mňa prekvapuje, že dokonca niektorí právnici o tejto premise pochybujú. Veď koniec koncov pred rokom 1996 sme mali štyri krajské súdy, ale administratívne kraje žiadne neexistovali. Existovali len štyri krajské súdy. Veď ani dnes do minulého roku organizácia okresných súdov nekopírovala organizáciu štátnej správy na úrovni okresov. Veď máme 55 okresných súdov, ale mali sme 79 administratívnych okresov. Takže tvrdiť, že tam musí byť previazanie jednoducho - neplatí to. Pán poslanec Maxon spomenul reformy v Rakúsku, v Nemecku, spomenul takisto, že podľa ich prepočtov by malo byť asi 40, 50 sudcov na odvolacích súdoch. Ale práve posunom agendy z krajských súdov na okresné, ešte aj dnes tie dva najmenšie krajské súdy oslabíme a budú mať ešte menší počet sudcov, ako majú dnes. Zďaleka nie 40 alebo 50. Veď dnes majú okolo 27, 28. Budú mať minimálne o tretinu menej kvôli tomu, že im odíde takmer polovica agendy. Takže z toho vyvodiť potrebu existencie ôsmich krajských súdov, ktoré budú čisto odvolacími, podľa mojej mienky nie je celkom dôvodné. Pán poslanec spomínal aj čísla, ale spomínal také, ktoré, samozrejme, sa hodili do jeho argumentácie. Ja preto spomeniem čísla komplexné, aby bolo zrejmé, aký je ročný nápad odvolacej agendy na každom jednom krajskom súde, aby to bolo absolútne zrejmé. Pán poslanec spomínal trestnú agendu, keď sa mu to hodilo, prvostupňovú, potom odvolaciu obchodnú, proste čísla, ako sa hodia. Zdá sa mi to byť manipulácia s číslami, pán poslanec, a preto prečítam celé čísla. Bratislavský krajský súd ročný nápad 6 400 vecí v odvolacej agende, Nitra 3 100, Banská Bystrica 3 700, Žilina 3 700, Prešov 3 000, Košice 3 800 a teraz Trnava 2 400, Trenčín 2 700. Aby sme si povedali presné a jasné čísla, podľa ktorých sme išli. A, samozrejme, že niekde sa tá čiara musí urobiť, ale urobila sa podľa môjho presvedčenia principiálnym spôsobom. Pán poslanec spomínal, že pribudne odvolacia agenda z Najvyššieho súdu na krajské súdy a mal pravdu. Ale povedzme si v akom pomere. Dnes všetky krajské súdy v prvostupňovej agende, ktorá prejde na okresné súdy, majú 29 362 vecí. Tejto agendy sa zbavia, to je viac ako polovica ich nápadu. A príde niečo z Najvyššieho súdu, čo dnes Najvyšší súd rozhoduje v odvolacej agende. Ale to bude len 5 042, takže  je  to  pomer  šesť  ku  jednej,  30 000 k 5 000. A to je, pán poslanec, zásadný rozdiel. Tiež ste spomínali, že príde ku vzdialeniu sa justície od občanov a spomínali ste aj rôzne príklady, kam budú občania cestovať. Ja vám tiež spomeniem iné príklady, pretože práve tým, že posúvame vecnú príslušnosť na okresné súdy, tak v celej tejto agende približujeme justíciu občanom. Poviem vám tiež konkrétny prípad. Doposiaľ, ak bol občan z Považskej Bystrice a mal obchodnoprávny  spor, kde bol vecne príslušný Krajský súd v Trenčíne, tak musel ísť na prvý stupeň na kraj do Trenčína a potom na odvolanie na Najvyšší súd do Bratislavy. Teraz to bude mať v Považskej Bystrici na okresnom súde a na odvolaní v Žiline. A povedzte mi, čo je bližšie. Ja si myslím, že ten náš prípad a naša zmena. Na záver pán poslanec tvrdil, že ide o politickú pomstu voči Trenčianskemu kraju a vniesol do odbornej polemiky politiku. A je mi to ľúto, lebo musím povedať, že navrhujeme zrušiť okresné súdy v Ružomberku, v Námestove, v Kežmarku. Sú to okresy, kde je silné KDH, v Trnave je primátor za KDH. Doteraz, pán poslanec, v tom politika nebola a veľmi ma mrzí, že ste do toho politiku svojím vystúpením vniesli. (Potlesk.) K pani poslankyni Tóthovej. Pán poslanec, boli ste háklivý na moje komentovanie vás, tak vás poprosím takisto. Pani poslankyňa Tóthová, povedala, že z hľadiska ústavnoprávneho, aj keď sa priznám, celkom som to nepochopil, musia byť všetky tri moci v kraji. Neviem, z čoho to vyplýva, pretože zákonodarná moc je len jedna na Slovensku a vykonáva ju táto snemovňa a žiaden iný orgán, ale spomenul som už tú základnú premisu, z ktorej sme vychádzali, že súdna organizácia trvalo v žiadnej krajine v Európskej únii nie je naviazaná na organizáciu štátnej správy. Ani u nás to tak nebolo. Čo sa týka vzdialenosti. Znovu spomeniem jeden príklad. Po vzniku Krajského súdu v Trnave, ktorý rieši aj odvolacie veci z Dunajskej Stredy, cestujú občania na odvolacie konanie na krajský súd. Predtým cestovali do Bratislavy a teraz cestujú do Trnavy cez  Bratislavu. A ja sa pýtam, naozaj sa im skrátila vzdialenosť do Trnavy? Nie. Predĺžila sa im vzdialenosť do Trnavy. Spomínali ste seminár, ktorý organizovalo ministerstvo spravodlivosti. Som rád, že ste tam boli. Ja som po jeho úvode išiel do Pezinka  na okresný súd a okresnú prokuratúru, pretože si myslím, že je dôležité aj so sudcami a prokurátormi, ktorých sa optimalizácia týka, diskutovať. Nemusíme sa zhodnúť, ale je potrebné diskutovať. Spomínali ste eskorty. Eskorty obvinených na hlavné pojednávanie. A ja sa vás pýtam. Keď dnes eskortujú obvineného vo väzbe zo Žiliny do Námestova a v budúcnosti by ho eskortovali len do Dolného Kubína, čo je ďalej? Námestovo alebo Dolný Kubín zo  Žiliny? Ja si myslím, že Dolný Kubín. Čiže eskorty zlacnejú po prvé a po druhé, takisto sa zníži počet príslušníkov justičnej stráže a budeme ich vedieť kde použiť, pretože stúpa počet obvinených a odsúdených práve kvôli tomu, že sa snažíme tvrdšie zasiahnuť voči všetkým tým, ktorí nerešpektujú naše zákony. Spomínali ste výpočtovú techniku, pani poslankyňa, ale určite dobre viete, že za posledné roky, a som tomu veľmi rád, aj s podporou parlamentu sa nám podarilo výrazne zlepšiť stav výpočtovej techniky na našich súdoch. A dnes na našich súdoch v zásade je veľmi moderná výpočtová technika. Je to veľký posun a ja verím, že sa na ňom budeme aspoň vedieť dohodnúť a zhodnúť. K pánovi poslancovi Polkovi, ktorý spomínal, že desať rokov sú v justícii problémy a kde je zodpovednosť pri optimalizácii. Ale veď dobre viete, že aj za môjho predchodcu v roku 2000 už bol spracovaný návrh optimalizácie súdnej sústavy a politicky v bývalom parlamente nebol priechodný, takže to je veľmi jasná odpoveď. Bolo to pripravené, vtedajšie ľavicové strany mali na to trošku iný názor. Ale, samozrejme, to je legitímne len povedať, že sa to pripravilo až teraz, jednoducho nie je to pravda. A ten materiál iste máte k dispozícii aj vy. Pán poslanec tiež povedal, podobne ako pán poslanec Maxon, že rozumie zrušeniu Trenčína z dôvodu politického, ale nerozumie zrušeniu Trnavy. No ja sa to budem snažiť vysvetliť. Dôvod  je ten, že kritériá neboli politické. A prečítal som veľmi presne odvolaciu agendu krajských súdov, z ktorej bolo úplne jasné, že najnižší nápad odvolacej agendy majú dva krajské súdy - Trenčín a Trnava. Pani poslankyňa Tóthová potom vo faktickej poznámke povedala, že je problém s dĺžkou vyhotovovania súdnych rozhodnutí. Pani poslankyňa, bolo to za vášho pôsobenia vo vláde, keď ste v Trestnom poriadku predĺžili lehotu na vyhotovenie rozsudku vo väzobnej veci z 10 na 30 dní. Považujem to za nesprávne. A v rekodifikácii Trestného poriadku vás ubezpečujem a sľubujem vám, že to vrátim naspäť. Vo väzobnej veci  to bude desaťdňová lehota na vyhotovenie súdneho rozhodnutia. K pánovi poslancovi Patakymu. O tom môžeme diskutovať. Je to veľmi špecifická agenda - priemyselnoprávna ochrana - a je dôležité, aby sme aj v iných agendách vedeli mať kvalitných a špecializovaných sudcov, ktorí túto agendu budú rozhodovať. K pánovi poslancovi Husárovi. Takisto pán poslanec Husár a aj pán poslanec Kaliňák spomínali stavovské organizácie a spomínali Súdnu radu, kde nie sú len zástupcovia, to je pravda, krajov, ktorých optimalizácia sa týka. Ale je tiež pravdou, že v zásade pri všetkých týchto ťažkých rozhodnutiach veľmi dobre funguje takzvaná teória záujmových skupín formulovaná profesorom Mancurom Olsonom a tá hovorí, že aj keď je menšia záujmová skupina, ale má oveľa vyšší záujem presadiť nejaký cieľ, tak sa jej  to aj lepšie podarí, a dokonca aj v neprospech väčšej skupiny. Poviem vám príklad, pán poslanec Maxon, z oblasti finančnej. Predstavte si, že minister financií má za úlohu urobiť nejakú fiškálne neutrálnu daňovú reformu. Tak si predstavme, že o 400 jednotiek nejakej skupine daň zníži a o 400 jednotiek nejakej skupine daň zvýši. Keď sa rozhodne, že zvýši 80 percentám ľudí daň o 5 percent a 20 percentám zníži o 20 percent, tak to bude fiškálne neutrálne. A lobovať za túto zmenu bude tých 20 percent, ktorí majú koncentrované záujmy, oveľa razantnejšie ich vedia presadiť ako difúzna skupina 80  percent ľudí, ktorým to zvýšenie až tak veľa nerobí. Aj preto to tak funguje. A z tohto dôvodu, pán poslanec, aj pán poslanec Kaliňák, sudcovia a prokurátori, ktorých sa reforma týka, ich súdov a prokuratúr, ktorých si veľmi vážim, samozrejme, že  sa aktivizujú v oveľa vyššej miere ako sudcovia a prokurátori, ktorých sa tá reforma bytostne nedotkne. To predsa platí v každom jednom prípade a som prekvapený, že vám to ušlo. Čo sa týka ešte pána poslanca Kaliňáka a jeho názoru na špecializáciu, áno, sú základné agendy, civilná, obchodná, trestná, správna, dnes sa diskutuje veľa aj v tejto snemovni napríklad o potrebe špecializácie na rodinné právo a myslím si, že je to správny smer, ale musím povedať, že pri týchto základných agendách ani sedem, osem sudcov  nie je dosť. Pán poslanec, keď zo súdu, kde je sedem, osem sudcov odídu dvaja sudcovia, jedna sudkyňa na materskú a druhý je dlhodobo práceneschopný, vznikne na súde kolapsová situácia. A dobre viete... (reakcia z pléna), ale len so súhlasom sudcu, pani poslankyňa. Bez súhlasu sudcu, to ste možno robili vtedy vy, ale bez súhlasu sudcu to možné urobiť nie je. Veď to je v našej ústave. To znamená súdy, kde je sedem, osem sudcov a dvaja odídu, vzniká obrovské riziko vzniku kolapsovej situácie a sú aj konkrétne príklady. Čiže ani sedem, osem sudcov na štyri základné agendy podľa mojej mienky nie je dosť. Takisto pán poslanec Kaliňák spomenul regióny a myslel tým Malacky, ktoré očakávajú veľký rozvoj a som tomu úprimne rád, ale Malacky sú najmenším súdom v Bratislavskom kraji. Sudcovskú  agendu majú 1 700 vecí, sú menšie ako Skalica, sú menšie ako Pezinok, a preto si myslím, že náš návrh je v tomto principiálny, a teda aj správny. Samozrejme, vždy sa dá argumentovať nejakým špecifikom. Na jednej strane je špecifikom, že je to región bohatý, kde sú investície, na druhej strane ale aj opačný argument sa vyskytuje, napríklad v prípade Svidníka, že ide o región, ktorý je práve naopak chudobný a je potrebné, aby tam bol okresný súd a prokuratúra. Takže tých argumentov je strašne veľa, ale podľa mojej mienky nie sú veľmi principiálne. K pani poslankyni Laššákovej. Súdna rada bola požiadaná o vyjadrenie, aj ho poskytla. Určite ho máte k dispozícii, je negatívne, ale poskytla ho. To znamená, zákonné požiadavky boli splnené, o tom niet pochybností. Pani poslankyňa tiež spomenula, že návrh zavádza diskrimináciu dvoch krajských súdov, v Trnave a Trenčíne, a dvoch krajských prokuratúr. No podľa mojej mienky je možné diskriminovať ľudí, nie inštitúcie, nie budovy a zrejme ani miestnych politikov. Dovoľte mi na záver, vážený pán predseda, vážené pani poslankyne a vážení páni poslanci, povedať niekoľko základných vyjadrení. Po prvé. Som presvedčený o tom, že ak sa zhodneme na potrebe vytvorenia klasickej trojstupňovej sústavy, a teda na potrebe posunúť vecnú príslušnosť na okresné súdy, musíme vytvoriť väčšie okresné súdy. Iná možnosť nie je. Ak chceme, aby naše súdy prinášali kvalitné rozhodnutia, tak musíme mať sudcov, ktorí sa v základných agendách vedia špecializovať. Ja som presvedčený, že dnes pri takom rozsahu normotvorby už nemôže byť žiaden právnik špecialista na všetky právne odvetvia. Jednoducho sa musí špecializovať. A to nie je možné na súde, kde je len niekoľko sudcov. A tým, samozrejme, trpí aj kvalita súdneho rozhodovania. Ja si nemyslím, že tým najdôležitejším kritériom pri organizácii súdnictva je kritérium geografickej vzdialenosti. Kritérium podľa mojej mienky je, aby súdy rozhodovali kvalitne a včas, nie to, či je súd vzdialený od miesta bydliska 25 alebo 35 km. Na súdy sa nechodí tak frekventovane ako na orgány štátnej správy a ja som presvedčený, že našim občanom ide o to, aby sme mali efektívnu a kvalitnú justíciu, ktorá bude konať bez prieťahov a rozhodovať zákonne. A o to mi ide aj v tomto návrhu zákona. Dovoľte mi, keďže sa ma na to opýtal pán poslanec Béreš, povedať moje vyjadrenie k oblasti krajských súdov. Je to asi dôležité. Ja si myslím, že argumenty uvedené vo vládnom návrhu zákona sú dobré, chápem lobing krajských miest a vyšších územných celkov, ktorý je legitímny v demokratickej spoločnosti. Predpokladám, že v prípade, ak by zostal rozsah okresných súdov bez väčších zmien a na druhej strane by zostalo zachovaných osem krajských súdov, tak by som asi návrh zákona nevzal späť. Ale musím povedať, že je veľmi dôležité, aby snemovňa v tejto veci rozhodla. O optimalizácii sa hovorí strašne dlho. A vytvára to veľmi nepríjemný stav neistoty aj na súdoch, aj na prokuratúrach. Ja by som bol veľmi rád, keby sa ten pocit neistoty, ten stav neistoty čím skôr odstránil. Ak sa snemovňa rozhodne zrušiť alebo zlučovať len okresné súdy, je to jej legitímne rozhodnutie. Myslím si, že argumenty za zníženie počtu krajských súdov a prokuratúr sú, ale je to legitímne rozhodnutie snemovne. Musím povedať, že pred pár dňami ma navštívil holandský minister spravodlivosti, ktorý mi povedal - v Holandsku, ktoré má 15 miliónov obyvateľov, je šesť odvolacích súdov a 19 prvostupňových - povedal mi, že aj jeho starý otec, ktorý bol tiež ministrom spravodlivosti, tak nakoniec bol z funkcie ministra odvolaný, keď chcel zrušiť dva okresné súdy. Nakoniec ich zrušili, ale až za jeho nástupcu. Takže z toho dôvodu si myslím, že kompromis je možný v prípade, ak sa dohodneme na okresných súdoch. To je moje, myslím si, celkom jednoznačné posolstvo, ale odmietam v tomto prípade robiť akékoľvek politické obchody. V takom prípade musí naozaj ísť o principiálne rozhodnutie pri súdoch, ktoré majú najnižší stav agendy. Ak budeme potom hovoriť o rôznych špecifikách, tak to budeme zahmlievať. Musíme zvoliť principiálne kritérium, tým je nápad agendy, a potom podľa tohto kritéria v každom jednom prípade ísť. Inak to nie je možné. Z toho dôvodu si vás, vážený pán predsedajúci, pani poslankyne, páni poslanci, dovoľujem požiadať o podporu vládneho návrhu zákona, ktorý zlepší výkon justície na Slovensku, a aj pre to, aby sme v druhom čítaní vytvorili priestor na diskusiu, na eventuálne zmeny, ale zmeny principiálne, a aby sme odstránili stav neistoty, ktorý aj kvôli tak dlho diskutovanej optimalizácii v našej justícii existuje. Ja verím, že pri hlasovaní zohľadníte celkový záujem justície a že partikulárne záujmy niektorých regiónov nebudú hrať takú dominujúcu úlohu. Myslím si, že všetci to dlhujeme našim občanom, ktorí si zaslúžia kvalitnú a rýchlu justíciu. Ďakujem.