Susko, Boris, minister spravodlivosti SR (2024-10-23):
Ďakujem pekne za slovo. Vážený pán predsedajúci, vážené pani poslankyne, páni poslanci, chcem v prvom rade poďakovať za korektné vystúpenia, ktoré odzneli. Chcel by som sa vyjadriť k niektorým skutočnostiam, ktoré odzneli najmä z hľadiska samotnej, samotnej transpozície a kvality tej transpozície, resp. úplnosti transpozície. Boli tu formulované niektoré výhrady k uplatňovaniu sankcií. Máme za to, že znenie čl. 8 ods. 1 smernice ponecháva alternatívne dispozitívnu možnosť výberu druhov sankcie, pričom v navrhovanej úprave sankcií v § 8 vládneho návrhu zákona aj v ostatných ustanoveniach sú jasne ustanovené pravidlá sankčného mechanizmu, ktoré plne zohľadňujú rámec ustanovený v smernici a ktorý rešpektuje požiadavku na prijatie vhodných, správnych alebo súdnych postupov tak, ako hovorí smernica, ktoré umožňujú presadzovať povinnosti vyplývajúce zo smernice. Nie je, keď si pozriete návrh zákona podrobnejšie, nie je to len § 8, ktorý stanovuje samotnú sankciu za nedodržanie informačných povinností, ale je to aj § 6, ktorý hovorí o právnej ochrane, ktorý hovorí, že neúspešný kandidát menej zastúpeného pohlavia, keďže sa to, ako správne povedala pani poslankyňa Jurík, netýka len žien, ale v prípade opačného nastavenia, keď je v tých spoločnostiach menej mužov, tak sa to týka aj mužov, čiže tá formulácia je všeobecná. Neúspešný kandidát menej zastúpeného pohlavia podľa § 5 ods. 3 prvej vety sa môže domáhať ochrany na súde, ak sa domnieva, že bol v procese výberu z hľadiska objektívneho komparatívneho posúdenia dotknutý na svojich právach a právom chránených záujmoch nedodržaním vyváženosti zastúpenia mužov a žien vo vrcholnom orgáne bez existencie dôvodov vhodných osobitného zreteľa podľa § 5 ods. 3 druhej vety, pričom neúspešný kandidát podľa prvej vety sa môže domáhať toho, aby kótovaná spoločnosť poskytla primerané zadosťučinenie, čiže tak ako alternatívne stanovuje čl. 8 ods. 1 smernice možnosť uplatňovania sankcií, respektíve súdneho konania a z toho zabezpečenia určitých či už sankčných, alebo mechanizmu náhrady škody, tak toto je v návrhu zákona uplatnené tak v § 8, ako aj v § 6. Čiže máme za to, že sme využili alternatívnu možnosť, ktorú poskytuje čl. 8 ods. 1 smernice, a že sme to náležite transponovali do návrhu zákona. Pokiaľ ide o samotný pozmeňujúci návrh, ktorý bol predložený, máme za to, že tento pozmeňujúci návrh okrem toho, že nie je technicky dobre spravený, pretože je to nový zákon a v novom zákone nie je možné dopĺňať alebo podľa legislatívnych pravidiel sa nemajú dopĺňať paragrafy ďalšími písmenami, ale majú sa vkladať nové paragrafy a posúvať sa, posúvať ostatné paragrafy ďalej, pretože nejde o novelizáciu zákona, nový zákon. Ale to je technická vec, nie je až také podstatné, ale máme za to, že ten bod 1 a bod 3 tohto pozmeňujúceho návrhu sú obsiahnuté v antidiskriminačnom zákone, čiže je to tu, je to tu nadbytočné. Naviac § 15 ods. 1 písm. h) kompetenčného zákona hovorí o tom, že ústredným orgánom pre rodovú rovnosť je ministerstvo práce, nie Národné stredisko pre ľudské práva, čiže tu považujeme to za rozpor s antidiskriminačným zákonom. A pokiaľ ide o bod 2 pozmeňujúceho návrhu, tak chcem upozorniť na to, že podľa nášho názoru tam nevidíme žiadnu nepresnosť pri transpozícii smernice, pretože pokiaľ si pozrieme čl. 6 ods. 3 smernice, tak tá hovorí, že členské štáty zabezpečia, aby na žiadosť kandidáta, ktorý bol posudzovaný počas výberu kandidátov na vymenovanie alebo voľbu na pozíciu riadiaceho pracovníka, boli kótované spoločnosti povinné informovať tohto kandidáta o po a) kvalifikačných kritériách, o ktoré sa výber opieral. A my v návrhu zákona máme, že takéto informácie kótovaná spoločnosť poskytne kandidátovi na základe žiadosti o informácie o požadovaných kvalifikačných predpokladoch v procese výberu. Čiže sme v zásade v doslovnom preklade. A po b) objektívnom komparatívnom posúdení kandidátov na základe týchto kritérií, kde my máme po b) objektívnom komparatívnom posúdení kandidátov na základe požadovaných kvalifikačných predpokladov. Čiže sme v zásade takisto v doslovnom preklade smernice. Čiže nevidím, v čom by sme tu boli, v čom by sme tu boli nesprávne, alebo v čom by sme nesprávne transponovali smernicu. Podľa mňa sme úplne, v úplnom gramatickom, priam doslovnom preklade smernice. Takže z tohto dôvodu nevidím dôvod na prijímanie tohto pozmeňujúceho návrhu. Pokiaľ ide o pána poslanca Grendela, treba povedať, že ide o smernicu Európskeho parlamentu a Rady, ktorú majú členské štáty Európskej únie povinnosť transponovať. To znamená, že či koalícia, alebo opozícia môže mať hodnotovo iné nastavenie, iné názory, ale nemáme inú možnosť, ako transponovať túto smernicu, takže táto vsuvka pána poslanca Grendela vôbec neviem, čo tým chcel povedať. A pokiaľ ide o pána poslanca Štefunka, treba povedať, že áno, ideme len na úroveň transpozície smernice a to z toho dôvodu, že táto smernica zavádza aj dosť vysokú administratívnu záťaž pre podnikateľské prostredie, a preto z hľadiska odstraňovania goldplatingu, čo bol vlastne aj účel predchádzajúcej vlády a predchádzajúca vláda, kde mali zastúpenie aj Progresívne Slovensko a terajšia opozícia, sa takisto snažili o odstraňovanie goldplatingu v rámci právneho poriadku Slovenskej republiky, tak sme, samozrejme, nechceli aj takýmto spôsobom zasahovať do... alebo vytvárať negatívny vplyv na podnikateľské prostredie, čo bolo aj predmetom rozporových konaní. Takže ďakujem pekne za pozornosť a za podporu tohto návrhu zákona.