Kollár, Jozef, poslanec NR SR (2014-06-10):
Ďakujem pekne za slovo, pán predseda. Ja už len doplním, teraz mi napadli dve kľúčové poznámky, tá prvá, jedna vec je mať k dispozícii informácie, ktoré sú dnes na nezaplatenie, pretože ten neinformovaný volič je ľahko manipulovateľný, alebo mať dve iné voľby, buď sa rozhoduje neefektívne, alebo volebný akt ignoruje úplne. A v tejto súvislosti chcem povedať, že dnes sú vlastne dve také, nazvime to, vzorové členské krajiny Európskej únie, ktoré už v tejto oblasti urobili výrazný pokrok. Na jednej strane, ak máte k dispozícii kvalitné informácie, dobre roztriedené, a informácie, o ktorých sa dokáže ten, kto po tých informáciách sa teda chce dopátrať, tak dokáže sa veľmi rýchlo zorientovať, ale druhá vec je potom, ako s týmito informáciami naloží. A preto chcem spomenúť dva, ako som už hovoril, vzorové príklady alebo dve vzorové krajiny v tejto oblasti, a to je práve Holandsko, ktoré začalo veľmi intenzívne testovať celú európsku legislatívu na princíp proporcionality a subsidiarity a nielen tie právne normy, ktoré už sú prijaté, schválené a platné, ale aj tie, ktoré sú v procese vzniku. Druhý taký príklad je Veľká Británia, kde priamo pri vláde vznikla jedna pracovná, silná pracovná skupina, ktorá sa volá Business task force, veľmi silný, kvalifikovaný analytický aparát, ktorý testuje komplet celú platnú, ale aj pripravovanú európsku legislatívu práve na princíp, či zvyšuje, alebo znižuje konkurencieschopnosť britskej ekonomiky. Toto je niečo, čo na Slovensku chýba, čiže otvoriť a vytvoriť tú databázu je len to á, potom je to bé, ako s týmito informáciami ďalej nakladať. Pretože kolega Viskupič si bude iste pamätať jeden z mnohých výborov pre európske záležitosti, na ktorom bol prítomný podpredseda vlády a minister zahraničných vecí a európskych záležitosti pán Lajčák. Keď som sa ho pýtal, či týmto smerom neuvažujeme aj vo vláde Slovenskej republiky, smerom, mám na mysli Holandsko a Veľkú Britániu, lebo práve v jeho rezorte by mala v budúcnosti vzniknúť takáto silná analytická skupina, ktorá by bola v stave testovať európsku legislatívu práve na princíp, či zvyšuje alebo znižuje konkurencieschopnosť našej ekonomiky, tak odpoveď bola, že nie, že nemáme na to ľudí a nemáme na to peniaze. Toto je práve smutné na súčasnom stave, pokiaľ ide o ten assessment alebo ten impact, proste schopnosť vyhodnotiť vplyv európskej legislatívy na slovenskú ekonomiku, či európske normy, nariadenia a smernice zvyšujú alebo znižujú konkurencieschopnosť slovenskej ekonomiky. Bohužiaľ, ak v tejto oblasti nenastane v krátkej dobe zásadný prelom, zásadný progres, tak sa dostaneme tiež do stavu, že budeme vlastne pápežskejší ako pápež, budeme preberať úplne všetko, čo chodí z Bruselu, a potom ex post s odstupom niekoľkých mesiacov, prípadne rokov zistíme, že vlastne to je niečo, čo konkurencieschopnosť Slovenska výrazne poškodilo. To nemá nič spoločné so žiadnym delením politikov na euroskeptikov, eurooptimistov a podobne, to je nič iné, len racionálny, zdravý rozum. Začali takto postupovať Holanďania a Briti v oblasti informácií v záležitostiach EÚ, susední Rakúšania, hovoril som o tom celkom otvorene na úvod, že sme sa pri príprave tohto návrhu nechali inšpirovať práve susedným Rakúskom. Pýtam sa, prečo si nechceme aj na Slovensku otvoriť oči a ísť presne týmto smerom. Môžeme z toho inkasovať len a len pozitívne efekty, ekonomické efekty s veľkým znamienkom plus pre slovenskú ekonomiku. Ďakujem pekne.