Richter, Ján, minister práce, sociálnych vecí a rodiny SR (2013-04-16):
Prosím? (Reakcie z pléna.) Hovoriť budem ústami, takže... (Povedané s úsmevom.) Nie, nie, v pohode, v pohode, ďakujem, ak by som cítil, tak to poviem. Vážený pán predseda Národnej rady Slovenskej republiky, vážený pán podpredseda vlády Slovenskej republiky, vážené panie poslankyne, páni poslanci, situácia v oblasti zamestnanosti v celej Európskej únii sa zhoršuje. Hospodársky výhľad a výhľad v oblasti zamestnanosti sú negatívne a v posledným mesiacoch sa zhoršili. Nezamestnanosť sa zvyšuje v eurozóne, dosiahla takmer 12-percentnú úroveň. Od vypuknutia krízy sa vo väčšine členských štátov znížila pravdepodobnosť, že si nezamestnaní ľudia nájdu prácu, a to v prípade krátkodobého aj dlhodobého zamestnávania. Toto je niekoľko konštatovaní zo spoločnej správy o zamestnanosti, ktorú prijala Rada ministrov práce a zamestnanosti Európskej únie na zasadnutí 28. februára tohto roku. Mohol by som v citovaní pokračovať, ale iba by som ešte viac potvrdil, čo je zrejmé z týchto niekoľkých viet. Áno, vážení predkladatelia, máte pravdu. Situácia na trhu práce Slovenskej republiky sa nevyvíja niekoľko mesiacov priaznivo, ako píšete v odôvodnení zvolania tejto schôdze. Ale nemáte pravdu, keď sa usilujete vytvárať dojem, že je to problém iba Slovenskej republiky a že zaň zodpovednosť padá na vládu Roberta Fica. Môžete sa oháňať štatistikami, ktoré zásadne vytrhávate z kontextu, ako sa vám to hodí, ale nemôžete poprieť, že problémy s nezamestnanosťou má celá Európa a ich rozsah je taký, aký tu ešte v podstate nebol. Dôkazom nie je len citovaná správa ministrov práce celej Európskej únie, ale i štruktúra nárastu počtu nezamestnaných u nás. Podľa relevantných údajov Sociálnej poisťovne prišla viac ako polovica nových nezamestnaných zo zahraničia, kde tiež zanikajú pracovné miesta a, bohužiaľ, relatívne rýchlym tempom. Alebo sa najnovšia nezamestnanosť nehýbe, čo je podľa Eurostatu aj situácia Slovenska. Aktuálne, vážení opoziční priatelia, to zdôrazňujem, lebo vy zasa naberáte alebo narábate s údajmi, ktoré nie sú objektívne. Tu máme najnovšiu dostupnú štatistiku Eurostatu, podľa ktorej vo februári oproti januáru poklesla nezamestnanosť nie v ôsmich krajinách, ako uvádzate vo svojom zdôvodnení, ale iba v štyroch, v Belgicku, Holandsku a Taliansku o 0,1 % a Litve o 0,2 %. V deviatich krajinách podľa Eurostatu vrátane Slovenskej republiky sa situácia nezmenila a v jedenástich krajinách nezamestnanosť medzimesačne narástla. Keď vo februári klesla evidovaná miera nezamestnanosti takmer o 0,1 percentuálneho bodu, predstavitelia najmä SDKÚ – DS okamžite brzdili prípadnú vlnu, nazvem to, mierneho optimizmu a označili tento pokles za hru s číslami. Začali hry so štatistikami a účelovými interpretáciami. Chcem uviesť, že toto nie je moja myšlienka ani moje konštatovanie. Dočítal som sa ho na portáli demagog.sk, ale verte, že s ňou plne súhlasím. Jasným dôkazom, ako veľmi manipulujete so štatistikami, je vaše tvrdenie, že celková nezamestnanosť narástla na 16,2 %. Pán Mihál, ste jedným z navrhovateľov tejto mimoriadnej schôdze, ale chcem sa vás popýtať, aké čísla to používate? Pod vaším vedením Ústredie práce každý mesiac zverejňovalo aktuálne štatistiky evidencie nezamestnaných, a zrazu, keď vám tieto čísla nevyhovujú, tak sa tvárite, že neexistujú. Pán poslanec Kaník ako exminister bol pri zavádzaní nového termínu, ktorým v podstate štatistiky uvádzame aj teraz, disponibilný, nedisponibilný. Samozrejmá vec, že niekto môže povedať, že to je hra čísel, ale reálne môžeme ponúkať nové pracovné miesta, akékoľvek nástroje na trhu práce disponibilným. To znamená tí, ktorí sú pripravení nastúpiť do práce, prípadne zobrať jednotlivé aktivity, ktoré aktívna politika trhu práce ponúka. Aby teda bolo jasné, hlavný údaj, ktorý zverejňuje náš rezort, je počet a miera disponibilnej nezamestnanosti. Opakujem, to sú čísla, ktoré boli zverejňované 4 roky dozadu a zhodou okolností prvýkrát tento termín bol uvedený za čias pána exministra Kaníka. To chcem povedať, že to je prvé a hlavné číslo na každej tlačovej správe, pokiaľ Ústredie práce informuje o výsledkoch za uplynulý mesiac. A opakujem ešte raz, tak to bolo za pravicových, ľavicových vlád a tak to bolo aj 2 roky u môjho predchodcu pána Mihála. Tento údaj úplne presne stanovuje, koľko ľudí z evidencie úradov práce je schopných okamžite nastúpiť do zamestnania. Druhým údajom je celkový počet nezamestnaných, pričom do tohto počtu sa rátajú aj tí, ktorí v danom mesiaci nie sú schopní ísť pracovať, prípadne prijať ponuku na aktivku. Napríklad preto, lebo sú chorí, prípadne využívajú niektorý z nástrojov aktívnej politiky trhu práce. Prípadne, že sú zaradení niekde vo vzdelávaní, rekvalifikácii, sú na absolventskej praxi alebo inej formy prípravy na budúce zamestnanie. Ešte raz opakujem, že túto metodiku používalo naše ministerstvo, používalo aj za čias pánov ministrov Kaníka, Mihála, ani jednému, ani druhému vtedy nezišlo na um oháňať sa inými číslami, hoci aj vtedy sa dali nájsť možno aj horšie údaje. Naopak, novelou zákona o službách zamestnanosti, ktorá bude účinná od 1. mája tohto roku, sme si my situáciu ešte sťažili, lebo do evidencie zaradíme nezamestnaného okamžite a nie až po skončení toho administratívneho procesu spojeného so správnym konaním, čo doteraz tiež čiastočne skresľuje výsledky. Budeme na seba prísnejší na rozdiel od vás, pretože my sa pravdy nebojíme a potrebujeme vedieť, aký je skutočný a objektívny stav. Ak dovolíte na vysvetlenie. Akonáhle sa uchádzač prihlási na úrade práce pre evidenciu, podľa terajšieho zákona začína 30-dňové správne konanie. Pokiaľ nie je správne konanie ukončené, cieľom toho správneho konania je zistiť, či uchádzač spĺňa podmienky na to, aby bol prijatý do evidencie. Pokiaľ nie je ukončené to správne konanie, nie je prijatý a nie je evidovaný medzi nezamestnanými. My to ideme zmeniť teraz, hoci jeden mesiac bude pre nás veľmi prelomový, lebo to, čo sa mesiac posúvalo z hľadiska štatistík, nám v konkrétnom mesiaci pribudne, ale aj tak si myslím, že to bude objektívnejšie, to znamená, hneď ho zaradíme medzi evidovaných a bude pokračovať správne konanie a až správne konanie, ak by dospelo k záveru, že nespĺňa podmienky, no tak bude následne z evidencie vyradený. Opakujem, to je súčasťou novely zákona o službách zamestnanosti, pretože aj doterajšia metodika nikdy nebola výmyslom príslušného ministra, ale presne ju pomenovával zákon. Teraz by som sa rád vrátil k toľko spomínaným číslam nárastu nezamestnaných za posledných 11 mesiacov. Prvá poznámka. Len dávam do pozornosti, že za obdobie 11 mesiacov toho istého časového obdobia, apríl až február 2011 – 2012, za predchádzajúcej vlády sa zvýšila nezamestnanosť takmer o 28-tisíc nových evidovaných, a to bola predsa lepšia ekonomická situácia aj z pohľadu a výsledkov ekonomiky Slovenskej republiky, aj výsledkov Európskej únie. Druhá poznámka. Takmer polovica z 39-tisíc sú občania Slovenskej republiky, ktorí boli prepustení z práce v zahraničí v jednotlivých štátov Európskej únie. Len dávam do pozornosti, že podľa údajov Sociálnej poisťovne ich legálne pôsobí na otvorenom európskom pracovnom trhu naďalej vyše štvrť milióna, opakujem, vyše štvrť milióna. Tým jasne uvádzam, že prepojenosť európskeho pracovného trhu má a v budúcnosti bude mať celkom logický dosah aj na vývoj nezamestnanosti na Slovensku. Tretia poznámka. Pán poslanec Frešo, vy ste automaticky stotožnili číslo vyše 39-tisíc aj s úbytkom pracovných miest na Slovensku. Hlboko sa mýlite, lebo, naopak, znovu je tu vhodná príležitosť, aby ste sa dostali na portál demagog.sk, pretože údaje slovenskej poisťovne, ktoré sú absolútne dôveryhodné, jednoznačne uvádzajú maximálny úbytok niečo cez 11-tisíc pracovných miest. Štvrtá poznámka. V uvedenom období končili aktivačné práce, na ktoré vyčlenili prostriedky v roku 2011, môj predchodca pán exminister Mihál, bohužiaľ, len 3 % z týchto vytvorených nových pracovných miest sa trvalo udržali, to sú hlavne tie protipovodňové opatrenia. Môj problém vznikol tým, že vy, páni z opozície, ste schválili rozpočet, v ktorom ste na rok 2012 „zabudli“ na prostriedky na kapitolu aktívnej politiky trhu práce. (Potlesk.) Prostriedky sa mi podarilo zabezpečiť až z realokácie a doplnenia zo štátneho rozpočtu, ale to až pre 2. polrok minulého roku. Z toho titulu narástla nezamestnanosť, lebo nebolo možné zopakovať viaceré aktivky, ktoré sa osvedčili z predchádzajúceho obdobia. To znamená, že aj vy nesiete veľmi konkrétnu priamu zodpovednosť za túto skutočnosť, pretože ste vyhoveli bývalému ministrovi financií pánovi Miklošovi a prijali rozpočet bez pokrytia tejto významnej kapitoly aktívnej politiky trhu práce. Preto strana SMER – sociálna demokracia nečakala, až sa zobudí opozícia a navrhne nejaké riešenie, ale na januárovej schôdzi, ak si dobre pamätám, navrhla predložiť do Národnej rady Správu o aktuálnom výboji trhu práce a opatreniach na zlepšenie zamestnanosti na Slovensku. Túto správu som 28. marca do Národnej rady predložil s tým, že bude predložená na májovú schôdzu Národnej rady na rokovanie. Ja ju dovtedy len doplním o prorastové opatrenia z pohľadu zamestnanosti, ktoré medzitým vláda prijme vo svojom vlastnom dokumente, prípadne doplním o aktuálny vývoj nezamestnanosti za mesiac marec a apríl, pretože mám záujem, aby tá informácia bola ucelená. Preto pokladám za potrebné, resp. nepokladám za potrebné prijať uznesenie, ktoré ste navrhli, ktoré by malo vláde uložiť predložiť takúto správu do 30. mája tohto roku. Ku štatistikám sa mi žiada ešte spomenúť predpokladaný vývoj nezamestnanosti za minulý mesiac, ktorý bude Ústredie sociálnych vecí a rodiny prezentovať, predpokladám, že v tomto týždni. Predpokladá sa zníženie celkového počtu evidovaných nezamestnaných o 5- až 6-tisíc. Očakávam z toho titulu aj zníženie celkového percenta miery nezamestnanosti. Opozícia žiada zrušiť doterajšie opatrenia vlády, ktoré podľa nej pokrivili podnikateľské prostredie. Musím odmietnuť tvrdenie, že rast nezamestnanosti ovplyvnili legislatívne opatrenia našej vlády. Za všetky príklady spomeniem toľkokrát kritizovanú novelu Zákonníka práce. Keď sme ju pripravovali, dôsledne sme analyzovali vplyvy Zákonníka práce na trh práce za posledných 10 rokov vývoja na Slovensku. Opäť ako pred pol rokom vám môžem ukázať porovnávaciu tabuľku, ktorá dokazuje, že nech sa zmenil Zákonník práce akokoľvek, vždy sa nezamestnanosť vyvíjala podľa vývoja HDP, to znamená ekonomiky, a nie podľa zmien v Zákonníku práce. Jasne to dokazuje vývoj nezamestnanosti v rokoch 2007 – 2010. Po – a už použijem výraz ľavicovej – novele Zákonníka práce až do tretieho štvrťroka 2008 nezamestnanosť klesala, hoci stále platil ten istý zákon. Globálna finančná kríza zrazila našu ekonomiku na kolená a nezamestnanosť prudko vzrástla. Naopak, pokiaľ ide o tvrdenia môjho predchodcu pána poslanca Mihála, koľko pracovných miest pomohla vytvoriť jeho novela Zákonníka? V skutočnosti v predvlani narástol počet, rástol počet zamestnaných iba do chvíle, kedy jeho novela nadobudla účinnosť. Už v 4. štvrťroku 2011 začala zamestnanosť klesať a tento trend pokračoval aj na začiatku minulého roka. Zamestnanosť v tom čase klesla, hovorím o zamestnanosti, o vyše 40-tisíc miest, priatelia, o vyše 40-tisíc miest po prijatí liberálneho Zákonníka práce. Z 2 366 500 v 3. štvrťroku 2011 na 2 324 700 v 1. štvrťroku 2012. Takže aké dopady Zákonníka práce, vážené dámy a vážení páni poslanci? Pri príprave novely Zákonníka práce sme intenzívne komunikovali aj so všetkými sociálnymi partnermi, ba aj nad rámec stanovený zákonom. Preto dobre poznám ich stanoviská vrátane stanovísk Republikovej únie zamestnávateľov, ale práve preto sme sa obrátili na veľké priemyselné zväzy, ktoré tvoria bezmála dve tretiny nášho HDP, a opäť musím zdôrazniť ich jednoznačné stanovisko, ktoré prezentovali verejne. Táto vláda pripravila takú novelu Zákonníka práce, ktorá nebude mať zásadne negatívne dopady na fungovanie podnikov. To hovoria kapitáni priemyslu, ktorí priamo riadia jednotlivé fabriky na Slovensku. Pozrite sa na zdôvodnenie prepúšťania v ekonomickej tlači. Sú úplne jednoznačné a jasné. Strata zákaziek, hospodársky útlm, znižovanie produkcie. Nie, dámy a páni, máme štandardný Zákonník práce a je bohapustou populistickou lžou tvrdiť, že miera ochrany pracovných miest je na úrovni Španielska alebo Grécka. Naopak, ak nám vyhadzujete na oči pokles nezamestnanosti v Nemecku o 0,1 %, tak porovnajte ich pracovné právo s naším. Opakujem, porovnajte. Sme absolútne o dve triedy nižšie z hľadiska garancií práv pre zamestnancov. Aké je u nich ťažko niekoho prepustiť, akú majú u nich postavenie odbory. Pripomínam skvalitnenie flexikonta, ktoré sme v novele zákona urobili vzhľadom na predĺženie vyrovnávacieho obdobia na 30 mesiacov. Čo vysoko oceňujú takmer všetci zamestnávatelia, keď sa priebežne s nimi stretávame. Dobre si uvedomujem, že práve v ekonomicky ťažkých časoch hrozí nárast čiernej práce. Boj proti nelegálnemu zamestnávaniu preto považujem za jednu z priorít nášho rezortu a podľa toho aj konám. Práve máme v medzirezortnom pripomienkovom konaní novelu zákona o inšpekcii práce a o nelegálnej práci, ktorá sprísni niektoré postihy za nelegálne zamestnávanie, ale tiež vytvorí priestor pre efektívnejšiu kontrolu zo strany kontrolných orgánov, ako je inšpekcia práce a úrady práce. No nezostaneme len pri legislatívnych zmenách. Pripravujeme také organizačné zmeny, ktoré umožnia vytvorenie špecializovaných útvarov, ktoré sa budú venovať výlučne odhaľovaniu nelegálneho zamestnávania, budú na to náležite materiálne vybavení. Zlepšujeme spoluprácu s ďalšími zložkami, najmä s Policajným zborom Slovenskej republiky, a k tomuto cieľu poslúžia aj niektoré ďalšie zmeny v Zákonníku práce, prípadne v zákone o službách zamestnanosti, ktoré medzitým boli prijaté. V rámci možnosti štátneho rozpočtu zvažujeme aj personálne posilnenie inšpektorátov práce. Vláda sa zaoberala aj otázkou podnikateľského prostredia a treba povedať, že prijala istý systém opatrení na jeho zlepšenie. Pýtam sa predkladateľov, ide vám o to, aby takéto zákony boli pozastavené, aby nešli do parlamentu, aby sme nemali väčšiu šancu odhaľovať nelegálnu prácu? (Potlesk.) Ak vám ide o to, treba to povedať. Ale ja vás ubezpečujem, že nelegálnu prácu budeme odhaľovať ďaleko účinnejšie, ako tomu bolo v predchádzajúcom období. Zaslúžia si to všetci spravodliví podnikatelia, ktorí podnikajú v zmysle zákona a odvádzajú všetky náležitosti, ktoré štátu vzhľadom na odvody a dane prináležia. Na rozdiel od vás, vážení predstavitelia opozície, ktorí populisticky trváte na tom, alebo o tom, ako by ekonomika nemala nič spoločné so zamestnanosťou, my veľmi pozorne sledujeme aktuálne predikcie hospodárskeho výboja a dobre si uvedomujeme dopady európskeho spomalenia hospodárskeho rastu na Slovensku. Nepozeráme sa však na ne nejako fatalisticky, ale máme záujem a usilujeme sa posúvať a hľadať riešenia, ako podporiť hospodárstvo, a tým aj vytváranie nových či udržiavanie existujúcich pracovných miest. Dôkazom je materiál, ktorý onedlho vláda schváli, ktorý vznikol v spolupráci všetkých rezortov. Lebo zamestnanosť, to nie je otázka ministerstva práce a sociálnych vecí, každopádne otázka zamestnanosti je nadrezortná záležitosť. Po nevyhnutných konsolidačných opatreniach prijme vláda Slovenskej republiky súbor prorastových opatrení. Pôjde o legislatívne zmeny, ktoré podporia podnikateľské prostredie, avšak nie na úkor zamestnancov. Pôjde o verejné investície vo viacerých oblastiach, o priamu podporu pracovných miest v rámci aktívnej politiky trhu práce, investičných stimulov a ďalšie opatrenia, ktoré prinesú, dovolím si povedať, desaťtisíce nových pracovných miest. To je naša odpoveď na nezamestnanosť. (Potlesk.) Napriek tomu v súlade s celoeurópskym trendom neočakávam v tomto roku nejaké zázraky a uvedomujem si, že nie je možné s mierou nezamestnanosti v globálnej mizérii nejako výrazne pohnúť. Napriek tomu musím skonštatovať, že isté možné zmeny negatívneho trendu už naše úrady práce vzhľadom na analýzu regionálneho trhu hlásia, o čom svedčia priebežné údaje aj napríklad za mesiac marec. Trend znižovania počtu nezamestnaných máme záujem zachovať. Naopak, prehĺbiť aj v ďalších mesiacoch tohto roku. Vo väčšine európskych krajín je prirodzenou súčasťou hospodárskeho rastu aj domáci dopyt. My sme šiestou najotvorenejšou ekonomikou v Európe. Naša vláda sa preto od svojho nástupu sústreďuje na také kroky, ktoré povedú k zvýšeniu príjmov zamestnancov, aby sme podporili domácu spotrebu. Pripomínam to preto, že priemerný podiel pracovnej sily na HDP v rámci OECD do roku 2000 klesol zo 61,7, klesol na 61,7 % z pôvodných 66,1 %, ktorý bol v 90. rokoch. V súčasnosti sa náš HDP z hľadiska príjmov delí medzi mzdy a kapitálové zisky v pomere 37 : 54. V eurozóne a Európskej únii je ten pomer opačný, 50 : 40. Tak jednoducho prestaňme tvrdiť, že zdražovaním práce ohrozujeme našu konkurencieschopnosť. Voči komu? Voči Indii? Voči Malajzii? To teda náš cieľ celkom iste nie je ani v tejto zložitej ekonomickej situácii, aby naši ľudia dreli a boli platení tak ako krajina tretieho sveta. Zvýšenie minimálnej mzdy aj pre rok 2013 je jednoducho potrebné aj z viacerých dôvodov, aby sme vedeli nastaviť minimálnu mieru dôchodku, pretože zatiaľ rozdiel medzi tými, čo pracujú za minimálnu mzdu a čo poberajú dávky, je veľmi mizerný. A toto nie je len nejaká ideologická záležitosť. OECD sa v analýze trhu práce zaoberá aj príčinami takéhoto poklesu miezd na HDP, pričom hlavnú príčinu vidí vo zvyšovaní produktivity práce, zvyšujúcu sa domácu a medzinárodnú konkurenciu na jednej strane a na druhej znižujúcu sa silu zástupcov pracujúcich pri kolektívnom vyjednávaní. To hovorí OECD. Zvýšené investície do vzdelávania a využívanie daňových systémov na prerozdeľovanie príjmov môžu efektívne znížiť tieto riziká a presne to robí aj naša vláda okrem iného aj legislatívnymi zmenami v daňovej oblasti. Rád by som spomenul konkrétny pozitívny výsledok dobrého sociálneho dialógu. V automobilke PSA Trnava, kde sa predstavitelia zamestnancov a zamestnávateľov dohodli, že minimálne dva roky nebudú prepúšťať. Odborári recipročne sľúbili, že nebudú dva roky žiadať zvýšenie miezd. Následne zamestnávateľ zníži týždenný fond pracovnej doby, ale zachová pôvodnú mzdu. To je cesta sociálneho dialógu, to je cesta spolupráce, to je cesta, ktorou chcem, aby sa Slovensko vydalo. A preto sociálny dialóg je a musí byť. Preto sa nemôžeme stretávať len so zamestnávateľmi, ale na spoločnom okrúhlom stole aj so zamestnancami. Ešte rád by som dal na pravú mieru údaje, ktoré uvádzate v závere svojho zdôvodnenia. Počet ľudí, ktorí poberajú dávku v nezamestnanosti, sa nám za pol roka zvýšil. Odhliadnem od faktu, že tento počet kolíše každý rok, v poslednom období aj o viac než uvádzaných 6-tisíc ľudí. Ale, vážení, čo tak osviežiť si pamäť? Po tom, čo ste prebrali vládu a do funkcie ministra práce nastúpil pán Mihál, medzi novembrom 2010 a aprílom 2011 narástol počet poberateľov dávky v nezamestnanosti ešte viac, na 9-tisíc. A potom zase klesol a potom zase stúpal. Jednoducho, ale vybral som rovnaké obdobia, aké ste vybrali vy, páni z opozície, aby sme sa v tomto smere mohli objektívne porovnávať. Pokiaľ ide o dávku v hmotnej núdzi, no, prepáčte, tu použijem výraz, to ste si asi urobili žart. Po prvé, už vo februári tohto roku poklesol ich počet oproti vami uvádzanému údaju o 4-tisíc ľudí na 180-tisíc. Ale vy ste v septembri 2010 mali 191-tisíc poberateľov a v apríli 2011 iba o necelú tisícovku menej a to je poriadny rozdiel vo váš neprospech z hľadiska štatistík a porovnávania, ktoré ste predložili. Nemyslíte? Ale nehrajme sa s týmito číslami, skôr hovorme o ľuďoch, ktorí za týmito číslami stoja. My na nich myslíme, keď hovoríme o politike zamestnanosti. Nie som tu však preto, aby sme štatisticky sa prekárali, iba poukazujem na to, že celá táto schôdza je výsledkom jediného: opozičnej snahy vytĺkať politický kapitál, politikárčiť a naprázdno rečniť vo chvíli, keď treba konať. Priatelia, my konáme. Prečo čakať do júna s nejakou správou, keď tá správa tu je? Prečo nerokovať o tej správe už v máji? Prečo čakať až na jún? Veď v konečnej miere ide v ústrety smerom k vám. Prečo nehovoriť o opatreniach? A ja si rád vypočujem aj vaše návrhy, ak budú zmysluplné, som pripravený ich akceptovať, pretože otázka zamestnanosti, tá nemôže mať nejaký ideologický charakter. Na tom nám musí záležať všetkým. Žijeme v tejto republike a musí nám záležať na tom, aby prosperita ľudí, ktorí tu žijú, bola čo najväčšia, a jeden prostriedok z toho je, samozrejmá vec, že aj byť zamestnaný. Opakujem, tento materiál doplníme o prorastové opatrenia a vývoj na trhu práce za mesiac marec a apríl. Dôležité je, že vláda a samotný predseda vlády Robert Fico robí všetko pre príchod nových investícií a udržanie významných zamestnávateľov na Slovensku. Ako príklad uvádzam U. S. Steel Košice, nemeckú firmu Continental. Ale aj v dnešný deň predseda vlády podpisuje Memorandum o nových investíciách a z toho vyplývajúcich nových miestach na východe v Prakovciach a vo Vranove nad Topľou, ktoré by mali priniesť viac ako 900 nových pracovných miest. To je naša odpoveď, priatelia, praktické kroky za účasti predsedu vlády Slovenskej republiky. (Potlesk.) Vážené panie poslankyne, páni poslanci, na nezamestnanosť treba ísť s aktívnou politikou zamestnanosti. Využiť možnosti jednotlivých nástrojov aktívnej politiky trhu práce, prostriedky z Európskeho sociálneho fondu, prorastové opatrenia a stimuly, projekty pre zamestnávanie mladých ľudí do 29 rokov a ďalšej rizikovej skupiny nezamestnaných nad 50 rokov. Regionálne projekty, ktoré zohľadnia regionálne rozdiely, zosúladenie vzdelávania s potrebami regionálneho trhu práce a orientáciu špecifických projektov na dlhodobo nezamestnaných. Toto je smer, to je cesta, ktorú volí vláda Slovenskej republiky. Som pevne presvedčený, že v ďalšom období prinesie pozitívne výsledky. Ďakujem pekne, že ste si ma vypočuli. (Potlesk.)