Kažimír, Peter, podpredseda vlády a minister financií SR (2012-12-05):
Ďakujem pekne. Dobré ráno, páni a dáma. V júni tohto roku Národná rada po prvýkrát prerokovala a schválila návrh štátneho záverečného účtu Slovenskej republiky za rok 2011 v novom obsahu a v novej štruktúre ustanovenými zákonom o rozpočtových pravidlách verejnej správy v znení účinnom od 1. marca tohto roku. Dnes rokujeme o ďalšom dokumente, ktorý vláda predkladá na základe novelizovaného znenia uvedeného zákona, a to o historicky prvej súhrnnej výročnej správe Slovenskej republiky. Ten dokument, ktorý vám predkladáme, je naozaj dokument, ktorý má formát, ale aj vypovedaciu schopnosť podobne ako výročná správa firiem. A od budúceho roku by táto výročná správa mala byť už opatrená aj výrokom audítora, ktorý bude preukazovať dôveryhodnosť týchto údajov. Tým, že obsahuje aj súhrnnú účtovnú závierku verejnej správy Slovenskej republiky zostavenú k 31. decembru 2011, poskytuje tento dokument prezentáciu jej celkového ekonomického stavu a vývoja v sledovanom období tak, ako sa prejavil nielen v príjmoch a výdavkoch subjektov verejnej správy, ale aj v takých ekonomických kategóriách, ako sú náklady, výnosy, záväzky, pohľadávky, dlhodobý majetok a podobne. Ja by som chcel ešte pripomenúť, že do tohto dokumentu je už premietnutý aj formát záverov zo zákona o rozpočtovej zodpovednosti týkajúcej sa napríklad čistého bohatstva. A takisto je to vlastne zavŕšenie niekoľkoročného, asi šesťročného alebo sedemročného projektu štátneho výkazníctva a účtovníctva, kde rezort financií v priebehu niekoľkých vlád edukoval a v podstate aj zaviedol jednotné výkazníctvo dokonca na konsolidovanej báze v súlade celej verejnej správy, to znamená nielen za zložky štátu, kde tiež bol celé roky veľký neporiadok, ale aj za zložky samosprávy. V rámci takzvanej jesennej notifikácie Eurostat potvrdil a 22. októbra tohto roka zverejnil definitívne údaje o schodku a dlhu verejnej správy v metodike ESA 95. Podľa týchto údajov hospodárila verejná správa Slovenskej republiky v roku 2011 so schodkom 4,9 % hrubého domáceho produktu a dlh verejnej správy k 31. 12. roku 2011 dosiahol 43,3 % HDP. Oproti jarnej notifikácii sa podiel schodku na HDP zhoršil o 0,1 percentuálneho bodu, a to predovšetkým v dôsledku spresnenia časového rozlíšenia daňových príjmov a sociálnych príspevkov a úpravou zaznamenania splátky návratnej finančnej výpomoci vo výdavkoch obcí. Tu chcem podotknúť a vrátiť sa k mojej záverečnej reči včera pred hlasovaním o zákone o dani z príjmov. To kľúčové zhoršenie naozaj spočíva v akruálnom prehodnotení daňových príjmov plynúcich z dane z príjmov právnických osôb. Slovenskej republike patrí hodnotou 4,9 % z hľadiska podielu deficitu verejnej správy na hrubom domácom produkte v rámci krajín Európskej únie 11. miesto, v rámci eurozóny 7. miesto, z hľadiska podielu dlhu na HDP 43,3 % v rámci krajín Európskej únie 19. miesto, v rámci eurozóny 15. miesto, to znamená miesto v podstate druhé, tretie odzadu z hľadiska dobrého výsledku, ten dlh je stále na dobrej úrovni, teda relatívne v porovnaní s ďalšími krajinami eurozóny. Takisto, ako som včera spomínal, priemer eurozóny z hľadiska deficitu bol vyše 4 % ku 4,1 %. Tento výsledok je, samozrejme, horší ako priemer. Súhrnná účtovná závierka verejnej správy predstavuje dokument zostavený na základe princípu konsolidácie prevzatého z medzinárodných účtovných štandardov pre verejnú správu. Bola vypracovaná na základe konsolidovaných, respektíve individuálnych účtovných závierok ústrednej správy obcí, vyšších územných celkov, ostatných subjektov verejnej správy a právnických osôb s majetkovou účasťou štátu. Spolu ide o údaje za takmer osemtisíc subjektov štátnej správy a samosprávy. Z týchto údajov vyplýva, že celkový majetok verejnej správy k 31. decembru 2011 dosiahol takmer 53,5 mld. eur. V rámci neho najvýznamnejšími položkami boli dlhodobý hmotný majetok vo výške 36 mld. eur, dlhodobý finančný majetok vo výške 6,1 mld. eur, finančné účty vo výške 4,2 mld. eur, pohľadávky vo výške 3,4 mld. eur a zásoby vo výške 1,8 mld. eur. Na strane pasív, ktoré boli v rovnakej výške, 53,5 mld. eur, boli najvýznamnejšími položkami záväzky vo výške 30,5 mld. eur, bankové úvery a výpomoci vo výške 6,9 mld. eur, časové rozlíšenie vo výške 5,8 mld. eur a vlastné imanie vo výške 7,1 mld. eur. Sú to zaujímavé čísla, prvýkrát vlastne aj verejne komunikované. Podľa zákona o rozpočtových pravidlách verejnej správy má súhrnná výročná správa obsahovať aj údaje ustanovené ústavným zákonom o rozpočtovej zodpovednosti. Zámerom zákona, ktorý bol prijatý absolútnou väčšinou, je nastaviť také pravidlá rozpočtovej zodpovednosti a rozpočtovej transparentnosti, aby sa dosiahla dlhodobá udržateľnosť hospodárenia Slovenskej republiky, podporila jej dlhodobá konkurencieschopnosť a posilnila transparentnosť a efektívnosť vynakladania jej verejných prostriedkov, a to s prihliadnutím na požiadavku ekonomickej a sociálnej spravodlivosti a solidarity medzi súčasnými a budúcimi generáciami. Tento zámer je transformovaný do viacerých konkrétnych sociálno-ekonomických ukazovateľov, z ktorých jedným je koncept čistého bohatstva, ktorý by sa mal stať významným indikátorom hospodárenia krajiny. Vzhľadom na to, že súhrnná výročná správa hodnotí obdobie roku 2011, teda pred nadobudnutím účinnosti ústavného zákona o rozpočtovej zodpovednosti, viaceré požadované údaje vrátane čistého bohatstva ešte neobsahuje, respektíve uvádza sa len ich odhad pod čiarou. Záverom chcem povedať, že som presvedčený, že tento dokument, to smerovanie naštartované predchádzajúcimi vládami a tá iniciatíva, v ktorej musia pokračovať ďalšie vlády, je správna, pretože smeruje k väčšiemu poriadku vo verejných financiách, k vypovedateľnosti jednotlivých údajov a, samozrejme, zamedzuje aj snahy o kreatívne účtovníctvo, o pohľady kdesi pod stôl. Treba povedať, že nie sme na konci cesty, že hlavne prvky, na ktorých sme sa dohovorili v rámci ústavného zákona o rozpočtovej zodpovednosti bude, ešte treba metodicky rozpracovať, a to aj v spolupráci s členmi Rady rozpočtovej zodpovednosti, ale aj v spolupráci s členmi finančného výboru. Mnohé veci nie sú jasné. V mnohých veciach sme pionieri aj v rámci Európskej únie. To znamená, ten definitívny a jasný a konečný pohľad na tieto veci nemusí byť definitívny. Ale veľmi dôležité je, aby v takej atmosfére, v akej vznikal aj ústavný zákon o rozpočtovej zodpovednosti, pokračovali aj debaty na odbornej úrovni ohľadom tých ďalších odborných parametrov, ako je čisté bohatstvo, ako sú implicitné dlhy a ďalšie a ďalšie veci. Ďakujem veľmi pekne.