P. Hrušovský, predseda NR SR: (2002-11-06):
Prosím, páni poslanci, upokojte sa, aby pán poslanec Tkáč mohol pokojne a nerušene v rozprave vystúpiť. Spravodajca, navrhovateľ, páni poslanci, prosím, zaujmite miesto. V. Tkáč, poslanec: Vážený pán predseda, dámy a páni. Dovoľte mi, aby som vo svojom vystúpení zaujal právny názor k stavu, ktorý v oblasti štátnosti a ústavnosti na Slovensku v súčasnosti prebieha. Povedané slovami českého básnika tento spôsob preberania moci a pokračovania  vo vláde je trošku zvláštny. Zvláštnosťou je tu  to, že sledujeme neustály súboj o kompetencie medzi jednotlivými rezortmi, keď sa kreuje vláda, kreuje sa parlament, vytvárame výbory, vytvárame  delegácie do zahraničných inštitúcií na jednej strane a na druhej strane v čase, keď ešte nie je kompetenčný zákon, tak sa diskutuje o tom, kto bude riadiť rómsku problematiku. Ústavnosť i štátnosť na Slovensku sa končí tam,  že niekto zrazu vyhlási, že rómsku problematiku ako regulárnu funkciu štátu zoberie politická strana ANO. Pred tromi či štyrmi mesiacmi podpredseda vlády pán Mikloš vyhlásil, že sa vzdáva agendy verejnej správy, reformy verejnej služby. Dnes pán podpredseda vlády Csáky vyhlási, že sa vzdáva agendy rómskej problematiky, ale zákon o kompetenciách ústredných orgánov štátnej správy ešte neuzrel ani svetlo sveta. Aj toto je otázka štátnosti, otázka právneho štátu. Pod štátnosťou ja tiež rozumiem aj to, že súčasťou, atribútom slovenskej demokratickej štátnosti je otázka práva, otázka právneho štátu, a to znamená, že súčasťou právneho štátu je aj viazanosť štátnych orgánov právom.  Pod princípom viazanosti štátnych orgánov právom ja chápem aj to, že štátnym orgánom je Národná rada Slovenskej republiky a Národná rada Slovenskej republiky je viazaná svojou malou ústavou, a tá malá ústava je zákon o rokovacom poriadku. Zákon o rokovacom poriadku je typickým zákonom a mal som česť byť pri jeho zrode, ktorý sa zrodil z lona opozície i koalície spoločne, čiže bol  konsenzus pri jeho zostavení. Ale to nie je zákon, kde by akýmkoľvek spôsobom a právom exekutíva, vláda vykladala tento zákon. Právo na výklad tohto zákona  má len Národná rada. A toto si treba  podľa mojej mienky jasne uvedomiť, ak chceme hovoriť o suverenite jednotlivých zložiek moci, ak chceme hovoriť o deľbe moci a ústavnosti a o právnom štáte. V tejto situácii ja nemôžem zobrať ako bernú mincu anonymný výklad podpredsedu vlády, ktorý nás tu poučuje, súc ekonómom, aby sme verili, že nejaká abstraktná skupina právnikov rozhodla kdesi mimo parlamentu a mimo pôdy ústavnoprávneho výboru, ktorý je jediný kompetentný ex lege zo zákona zaujať v pochybnostiach stanovisko. Aj preto som vystúpil a žiadal som, aby sa touto otázkou parlament a parlamentný výbor zaoberali, pretože to nie je jednoduchá záležitosť. Zákon o rokovacom poriadku má špeciálne ustanovenia na určité situácie. Tieto špeciálne ustanovenia sú vo vzťahu k voľbám, vo vzťahu k, myslím si,  vnútorným orgánom, vo vzťahu k ustanovujúcej schôdzi Národnej rady. Tieto špeciálne ustanovenia sú napríklad k voľbám sudcov, sudcov Ústavného súdu, sú špeciálne režimy pre voľby napríklad samosprávnych orgánov, verejnoprávnych inštitúcií, ktoré riadime ako Národná rada a súčasťou toho je aj pasáž - dvanásta časť, ktorá má názov Rokovanie o programovom vyhlásení vlády a o dôvere vláde alebo jej členovi. Toto rokovanie je samostatným uzavretým  autonómnym celkom, ktorý je obsiahnutý v Ústave Slovenskej republiky, ktorý je charakteristický svojím procesom, ale aj  svojou hmotnou bázou a jeho začiatok a koniec je stanovený v zákone o rokovacom poriadku. V čase, keď sa rokuje o programovom vyhlásení vlády, sa nemalo stať to, čo sa stalo dnes, že sa otvorí problém, pán predseda vlády vystúpi a na druhý deň sa začne rokovať o skrátenom legislatívnom konaní návrhov tých zákonov, ktoré predkladá vláda, ktorá si len otvorila účet pred parlamentom, očakáva, že bude vyslovená dôvera tým, že bude schválené programové vyhlásenie vlády. Myslím si, znovu parafrázujúc českého básnika, že tento spôsob prevzatia vlády je veľmi zvláštny. Veľmi zvláštny je aj postup vlády v súvislosti so skráteným legislatívnym konaním. Keď sme diskutovali ešte na pôde ústavnoprávneho výboru na koalično-opozičnej báze, znovu zvýrazňujem, o tom, ako zaviesť tento inštitút, tak bolo známy inštitút legislatívnej núdze, ktorý je známy v iných parlamentoch. Otázka, čo je legislatívna núdza, je možno kauza pre prednášku na právnickej fakulte, ale ak si ctíme platné právo, tak ten výklad, ktorý použil pán podpredseda vlády, je absolútne neprijateľný pre mňa. Neprijateľný je z viacerých dôvodov. Mimoriadne záležitosti  pri skrátenom legislatívnom konaní obsahujú samostatné skutkové podstaty. Tie samostatné skutkové podstaty sú štyri. Po prvé, je to stav, že musia nastať mimoriadne okolnosti. Ja sa pýtam, čo je mimoriadne na tom, čo sa dnes na Slovensku stalo. Prebehli demokratické voľby, prebehli kreovania parlamentu mocenských orgánov, pán prezident vymenoval členov vlády. Je to niečo mimoriadne? Mimoriadne je to, že sa to stalo koncom septembra a takisto ako spôsob prevzatia vlády je nešťastný, myslím si, že pre Slovensko aj pre budúce desaťročia  je termín volieb do parlamentu na konci septembra nešťastným termínom. Bude treba  s tým niečo podľa mojej mienky robiť. Bez ohľadu na to, aká vláda nastúpi, bude mať vždy ťažkosti pri tvorbe rozpočtu, pri prevzatí moci, pri kreovaní orgánov, inštitúcií. Včera sme obišli podľa mojej mienky s noblesou  ústavnoprávny problém, keď ste si vymenovali po druhýkrát do funkcií štátnych tajomníkov a ministrov svojich funkcionárov  parlamentu a parlament zostal v podstate na báze šancí na parlamentnú krízu na neschopnosti vládnej koalície rokovať v Národnej rade. V tejto situácii sa tu teda nič mimoriadne nedeje. Čiže nenastáva ani to, čo je pred zátvorkou v § 89, že musí dôjsť k mimoriadnym okolnostiam. A skutkové podstaty sú tam také, že môže dôjsť k ohrozeniu základných ľudských práv a slobôd. Veľmi vážne pochybnosti mám, že princípy skráteného legislatívneho konania, budem o tom hovoriť vo vecnej stránke, vlastne smerujú k tomu, že dochádza už v tých návrhoch k obmedzeniu ľudských práv a slobôd, lebo súčasťou ľudských práv a slobôd, vážení, sú aj sociálne, kultúrne a hospodárske práva, a to, čo sa tu neguje vo vecných stránkach pred skráteným legislatívnym konaním, sú otázky týkajúce sa dôstojnej staroby, otázky týkajúce sa  starostlivosti štátu o ženu, matku, o deti, o zabezpečenie výchovy a vzdelávania, starostlivosti o zdravotný stav občanov, o bezplatnú starostlivosť a podobne. Čiže ak môžem povedať prvý jeden zásadný záver, práve navrhované opatrenia podľa mojej mienky sú ohrozením základných ľudských práv a slobôd. Tie opatrenia, pre ktoré chcete vykladať zákon o rokovacom poriadku podľa svojho gusta. Ďalej je tu skutková podstata, že má dôjsť k ohrozeniu bezpečnosti alebo, že ak hrozia štátu značné hospodárske škody. Vtedy je možné sa uzniesť na skrátenom legislatívnom konaní o návrhu zákona. Keď som uvažoval nad tým aj ako predseda výboru, čo predkladáte z hľadiska vecného, tak som si často predstavil tváre vašich kolegov, ktorí tu sedávali ešte od jari, a ako sa teraz tvária nad vrátane tých, ktorí tu sedíte opätovne, akým spôsobom viete aj intelektuálne, aj, povedal by som, mentálne stráviť ten stav, že sa tu ešte mnohí z vás a vašich kolegov bili do pŕs, keď sme im vykladali, že tieto záležitosti, ktoré sú, budú znamenať enormnú záťaž  štátneho rozpočtu, že budú znamenať skutočne neregulovateľnú  infláciu.  Spomeňte si na Veľkú noc na budúci rok, čo narobí inflácia s tými opatreniami, ktoré pripravujete, a v tejto situácii je tu otázka naozaj viazanosti vlastným hlasovaním a otázka čistoty svedomia toho, kto sa bil do pŕs, aby vyhral voľby a zvyšoval prídavky na deti na bežiacom páse a teraz zrazu bude hlasovať o tri štyri - mesiace, aby to občanom znovu zobral. Zostáva  tu alebo vzniká tu paradox, že napríklad Fond náhradného výživného bude platiť 30 dní. 30 dní, ak ministerstvo práce, pán minister Kaník, nebude do konca  novembra,  pokiaľ to nezrušíte neskôr alebo včas, ak nebude konať, tak porušuje jeho ministerstvo  princípy právneho štátu. 30 dní musí realizovať, naplniť tento zákon. Aj to už v čase, keď ho budete meniť. Tak je to normálne a zdravé, je to otázka princípu právneho štátu, je tu otázka naplnenia štátnosti? Ak v tejto situácii sa pri reforme verejnej správy napríklad presúvali kompetencie, že ministerstvá museli odpovedať na legislatívne kroky reformy verejnej správy  na adresu M.E.S.A. 10,  ja som z tohto miesta vtedy vyhlásil, čo to je za štátnosť, keď podľa kompetenčného zákona reformu verejnej správy má  ministerstvo vnútra a každý rezort musel odpovedať pod sankciou alebo pod prísnym režimom na M.E.S.A. 10.  Dnes zrazu zisťujeme, že rómsku problematiku bude mať strana ANO, no tak dajte do kompetenčného zákona stranu ANO a dajte tam aj adresu, aj poštové smerovacie číslo, aby sme vedeli, ako treba rómsku problematika riešiť. To sa vás pýtam ako človek, ktorý je štyri zodpovedný  za koordináciu rómskej problematiky v Rade Európy. A takýmto spôsobom by sme mohli ísť pri upevňovaní štátnosti a právneho štátu aj ďalej. Ďalej by som chcel ešte uviesť, a toto sa pýtam pána podpredsedu vlády, či má v tom stanovisku, ktoré nám tu preukazoval a kto z vás sa vyzná v literatúre a čítal knižku Franza Kafku  Zámok, knižku o tom, že prišiel zememerač do podzámku a o tom zámku nikdy nepočul ani ho nevidel, ale stále o nejakom zámku je a teraz tu zrazu pán podpredseda vlády dá nejaký odkaz na nejakú skupinu právnikov a celý parlament sa má postaviť do pozoru a máme to privítať. Tak toto je, tak toto je právny štát? Čo sú to značné hospodárske škody? Škoda je majetková ujma vyjadriteľná  v peniazoch. Vážení, ak sa pri filozofii schvaľovania štátneho rozpočtu dostaneme do určitej roviny abstrakcie, tak poprosím,  keby ste to so mnou  zvládli, ak mocnár, ktorý má právo rozhodnúť o tom, či dá milosť odsúdenému na smrť, celú noc nespí a nad ránom podpíše ortieľ, tak takisto každý z nás, keď bude schvaľovať zákon o štátnom  rozpočte a nedá všetky peniaze do zdravotníctva, vlastne si uvedomte, že podpisujeme rozsudok smrti nad tým, ktorý nebude mať na lieky, na CT a podobne. To je vážna štátnická zodpovednosť pri takýchto rozhodovaniach a v tejto situácii, ak sa za značnú hospodársku škodu považuje to, že sa zo štátneho rozpočtu uberú prostriedky na štátne dávky sociálnej sféry, na rodinné dávky a podobne, kde sa realizuje regulárna funkcia štátu všade vo svete uznávaná a toto sa nazve značná hospodárska škoda, tak od cynizmu po aroganciu ja už neviem, aké termíny môžem použiť, to skutočne nemá absolútne ďaleko.  Chcem tým povedať, že ak budeme redukovať prídavky na deti alebo rodičovský príspevok a vyhlásime, že ak toto nespravíme, tak sa vytvoria značné hospodárske škody a naplní sa skutková podstata,  tak to už je skutočne od zdravého rozumu príliš vzdialené. V tejto súvislosti by som chcel ešte povedať, že zodpovedne vyhlasujem, že tie opatrenia, ktoré prijímate, budú vytvárať značné hospodárske škody. A o týchto dôsledkoch nám povedzte podstatu veci. Povedzte nám to, akým spôsobom cez tieto reštriktívne opatrenia stúpnu ceny,  aký bude multiplikačný efekt na infláciu, aký bude multiplikačný efekt na znižovanie životnej úrovne a na zvyšovanie životných nákladov. Ak dôjde k zvyšovaniu životných nákladov, naplnia sa alebo nenaplnia sa  ustanovenia iných zákonov, že sa bude musieť valorizovať minimálna mzda, že sa budú musieť upravovať všetky súvislosti súvisiace so životným minimom vo väzbe na rast životných nákladov, a verejne sa pýtam, aká to je značná hospodárska  škoda, či pri týchto cenových, daňových, finančných i sociálnych opatreniach, ktoré prijímate, nevznikne naplnená skutková podstata zákona o zvyšovaní dôchodkov pre rast životných nákladov. A pýtam sa vás, odkiaľ chcete zobrať zdroje na zvyšovanie dôchodkov  nevyhnutných z titulu dopadu  sociálnych opatrení, daňových opatrení a finančných opatrení na rast životných nákladov obrovskej skupiny týchto občanov. Tak aká tu je značná hospodárska škoda. Reštrikcia, redukcia sociálnych výdavkov štátu, ktorá súvisí s regulárnym naplnením funkcií štátu v oblasti starostlivosti o rodinu a určité skupiny občanov, o zdravie občanov sa volá značná hospodárska škoda? Ja si nerobím pochybnosti alebo nie som teda taký snaživý, aby som si myslel, že to  neodhlasujete. Ja si len považujem aj vzhľadom na svoje svedomie a právnickú česť upozorniť na to, že sa tu regulárne porušuje zákon, že ste mali regulárne nechať diskusiu o programovom vyhlásení  vlády, mali ste si odhlasovať dôveru tejto vláde a potom mohla vláda nastúpiť s tými opatreniami, ktoré prichádzajú. Prerušiť rokovanie o programovom vyhlásení vlády, rokovať o skrátenom konaní považujem za protiústavné, v rozpore s princípom právneho štátu a za ohrozenie slovenskej štátnosti. Ďakujem pekne, že ste si ma vypočuli. (Potlesk.)