Ľ. Kaník, minister práce, sociálnych vecí a rodiny SR: (2004-06-24):
Vážený pán predseda, vážená Národná rada, vážená pani poslankyňa, veľmi dobrá otázka, som rád, že ste ju položili, pretože sa stala predmetom aj diskusie v nedávnom čase a hlavne rôznej dezinterpretácie a z toho vyplývajúcich nesprávnych vnímaní tejto situácie. Takže ako to v skutočnosti je? Ministerstvo práce vychádza pri svojich rozhodnutiach ako z údajov z rezortných štatistík, tak aj z údajov Štatistického úradu Slovenskej republiky. Dokumenty, ktoré sme vypracovali ako Stratégia zamestnanosti, Národné akčné plány zamestnanosti a inklúzie a napokon aj Správa o sociálnej situácii, hodnotia situáciu na trhu práce rovnako na základe údajov z registrov úradov práce, ako aj zisťovaní Štatistického úradu Slovenskej republiky. Vás zrejme zaujíma predovšetkým rozpor, zdanlivý rozpor vývoja ukazovateľa nezamestnanosti, kde číslo, ktoré zverejňuje Štatistický úrad, a číslo, ktoré je na základe presného merania úradov práce, je rozdielne. Skôr, než sa dostanem k jadru samotného rozdielu, by som chcel povedať, že dynamika vývoja nezamestnanosti podľa údajov z registra úradov práce a údajov vykázaných Štatistickým úradom je veľmi podobná. Obe inštitúcie vykázali pokles nezamestnanosti v minulom roku a mierny prechodný nárast na prelome rokov 2003 a 2004. Prvá mýlka, ktorá vznikla na základe mediálneho interpretovania, vznikala v tom, že Štatistický úrad zverejnil ním odhadovanú mieru nezamestnanosti za 1. štvrťrok až v júni. A noviny alebo médiá to interpretovali a porovnávali, ako keby to bola aktuálna úroveň nezamestnanosti, odhadovaná Štatistickým úradom. Takže nie, bola to úroveň z polovice februára, kedy aj podľa úradov práce, sociálnych vecí a rodiny prechodne na základe sezónnych vplyvov tak ako každý rok, nielen na Slovensku, ale vo všetkých krajinách sveta, nezamestnanosť rastie. Takže tam došlo k prvému zmäteniu pojmov. Základný rozdiel, ktorý spočíva v rozdielnych číslach, spočíva v metodike. Štatistický úrad robí, ako som už zo dva razy dnes povedal, odhady na základe prieskumu verejnej mienky. Štatistický úrad nemeria presne, nemá vo svojom registri všetkých obyvateľov Slovenska, ale na istej vzorke obyvateľstva položí prostredníctvom svojich anketárov otázky na rôzne oblasti života, medzi nimi aj na otázku týkajúcu sa zamestnanosti. Ako isto so mnou budete súhlasiť, prieskum verejnej mienky pracuje na štatistickom odhade a pracuje so štatistickou odchýlkou. Týka sa to všetkých prieskumov a nie je situácia iná ani pri prieskume verejnej mienky, dalo by sa povedať, týkajúcej sa nezamestnanosti. Z nedávnej minulosti si možno len pripomenúť, že existovalo niekoľko prieskumov verejnej mienky, ako napríklad dopadnú voľby do europarlamentu a realita ukázala absolútne odlišné výsledky. Teda, pýtajme sa, ktorý správny bol údaj. Údaj z prieskumu, ktorý hovoril o nejakom vývoji, alebo ten reálny, ktorý sa dosiahol? Ja si myslím, že úplne ten reálny. A ten reálny je ten, ktorý je zaznamenaný na základe konkrétneho počtu do poslednej osoby, ktorú má spočítaný úrad práce. Tieto rozdiely medzi štatistickým zisťovaním na základe prieskumu a presného zisťovania nie sú špecifikom Slovenska. V každej jednej krajine je rozdiel rôzne veľký, samozrejme, medzi údajmi, ktoré poskytuje príslušný Štatistický úrad, a údajmi, ktoré vznikajú na základe presného spočítania evidovaných uchádzačov o zamestnanie alebo poberateľov sociálnej dávky. To, že údaje, ktoré pochádzajú z úradov práce, sociálnych vecí a rodiny sú relevantné, potvrdzuje aj fakt, že počet ľudí, ktorí sú poberateľmi sociálnej dávky, významne korešponduje s počtom ľudí, ktorí sú vykazovaní ako nezamestnaní. Nie je to totožný počet, pretože tam sú širšie možnosti, ale aj vývoj a pohyb významne kopíruje tento rast. Len na bližšiu informáciu Štatistický úrad totiž vykáže osobu ako nezamestnanú, ak sa osoba vyjadrí, že nemá platenú prácu, hľadá si prácu a vie nastúpiť do tejto práce, pokiaľ by ju našla do dvoch týždňov. To sa napríklad hodí aj na veľkú časť dôchodcov. Ako iste viete, zrušili sme zákaz práce pre dôchodcov popri poberaní dôchodkov. To sa vzťahuje na študentov, ktorí majú záujem pracovať popri štúdiu a všetci títo spadajú na základe tejto otázky do potenciálneho okruhu ľudí, na základe ktorého Štatistický úrad zovšeobecní svoj prieskum na celú populáciu. Preto približne polovicu z tohto rozdielu, ktorý je vykázaný, je možné pripísať práve osobám, ktoré sú vo veku 15 až 24 rokov, to znamená najmä ľudia, ktorí ešte sú v období štúdia. Existuje teda viacero dôležitých otázok, o ktorých sa dá diskutovať a ktoré sa dajú analyzovať pri porovnávaní týchto dvoch údajov. Myslím si, že pri príprave rozhodnutí treba veľmi pozorne poznať tieto jednotlivé odlišnosti a do úvahy treba brať všetky dostupné údaje. A my to tak aj robíme. Na to, aby sme túto situáciu možno lepšie, konkrétnejšie a hĺbkovejšie dokázali vysvetliť spolu so Štatistickým úradom a s ďalšími relevantnými inštitúciami, plánujeme veľmi transparentne a veľmi otvorene pripraviť seminár niekedy v letných mesiacoch, kde sa na veľkej a širokej ploche budeme práve dôvodom, príčinám a súvislostiam týchto vykazovaných rozdielov venovať. Ďakujem, to je všetko.