Ľ. Kaník, minister práce, sociálnych vecí a rodiny SR: (2005-01-20):
Vážený pán poslanec, regionálne a vnútroregionálne rozdiely v priemernej mzde sú fenoménom, ktorý nie je iba špecialitou Slovenska, ale stretávame sa s ňou bežne aj vo vyspelých trhových ekonomikách. Väčšinou, a Slovensko v tomto smere nie je výnimkou, býva ekonomicky najrozvinutejšia oblasť v okolí hlavného mesta krajiny, kde sa sústreďujú sídla firiem, z toho potom pramení aj vyššie mzdové ohodnotenie v tomto regióne v porovnaní s menej rozvinutými časťami krajiny. V Bratislave a jej okolí sú sústredené univerzity a výskum, služby, malé a stredné podniky, majú tu sídla centrály firiem operujúcich po celom území Slovenska, je tu rozvinutejšia infraštruktúra, čo predstavuje dôležitý aglomeračný faktor na rozvoj nových ekonomických aktivít domácich a zahraničných investorov. V Bratislavskom kraji, ktorého podiel na zamestnanosti Slovenska je 18 %, sa v roku 2002 vyprodukovalo až 26 % hrubého domáceho produktu. Ide o dôsledok ako vyššej produktivity práce, tak aj vyššieho podielu zamestnaných na populácii daného regiónu. V európskych krajinách je tiež podiel hlavného mesta na priemernom HDP na obyvateľa vysoký. Napríklad vo Veľkej Británii je to 2,5-násobok, v Belgicku či Českej republike je to viac ako 2-násobok. K vyššej úrovni miezd v Bratislavskom kraji prispieva aj to, že tu majú centrály celonárodné firmy, ktoré sústredia vysoký podiel riadiacich pracovníkov s vyššími platmi, ako aj vysoký podiel vysokoškolsky vzdelaných pracovníkov. Z analýzy štruktúry mzdovej diferenciácie vyplýva, že medziregionálne rozdiely pramenia hlavne z rozdielov v odmeňovaní vyššie kvalifikovanej práce. Podľa údajov o cene práce zbieraných Treximou najmenšia mzdová diferenciácia v 3. štvrťroku roku 2004 v absolútnom vyjadrení je v kategórii pracujúcich so základným vzdelaním, stredným vzdelaním bez maturity a v kategórii vyučených. Najväčšie rozdiely sú, naopak, v kategórii pracujúcich s vedeckou kvalifikáciou, nasleduje kategória pracujúcich s vysokoškolským vzdelaním a bakalárskym vzdelaním. Podobne málo diferencovaní sú prevádzkoví zamestnanci v obchode a službách a pomocní a nekvalifikovaní zamestnanci, čo sú zamestnania vykonávané prevažne ľuďmi so základným vzdelaním. Nízke mzdové rozdiely sú taktiež medzi kvalifikovanými robotníkmi v poľnohospodárstve a lesníctve. Pre absenciu údajov o cenovej hladine a jej vývoji na úrovni krajov nie je možné posudzovať disparity v životnej úrovni na základe disproporcií v priemernej mesačnej mzde. Hlavným cieľom podpory regionálneho rozvoja je zabezpečiť vyvážený hospodársky a sociálny rozvoj Slovenskej republiky, odstrániť alebo zmierniť rozdiely v úrovni hospodárskeho rozvoja a sociálneho rozvoja regiónu a zabrániť vzniku nových oblastí s nízkou ekonomickou výkonnosťou a životnou úrovňou obyvateľov a zabezpečiť trvalo udržateľný hospodársky a sociálny rozvoj regiónov. Opatrenia, ktoré smerujú na zmierňovanie regionálnych rozdielov, sa objavia a sú popísané v Správe o sociálno-ekonomickej úrovni v jednotlivých regiónoch Slovenska, schválenej vládou Slovenskej republiky, ktorá v najbližšom čase bude predložená na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky. Ďakujem za pozornosť.