P. Abrhan, poslanec: (2007-05-15):
Dnes, keď prerokovávame uvedený návrh zákona v druhom čítaní, máme k dispozícii aj stanovisko legislatívneho odboru Národnej rady Slovenskej republiky. Nikto v tejto sále nemôže povedať, že legislatívci Národnej rady by stáli na pozíciách opozície. Takže pozrime sa, čo je uvedené v tomto stanovisku. A tam sú uvedené štyri základné pripomienky, pokiaľ čítame. Prvá pripomienka legislatívcov je neštandardný postup, keď svojím návrhom zákona o zrušení krajských úradov neupravujete všetky základné spoločenské vzťahy v príslušnej oblasti, aj keď je to základná požiadavka kladená na zákon v zmysle čl. 4 legislatívnych pravidiel tvorby zákonov. Keď ste si uvedomili tento nezmysel, predložili ste do Národnej rady ďalší návrh zákona, ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony v súvislosti so zrušením krajských úradov. Ani v tomto návrhu však ministri nekoordinovali svoj postup. Znovu upravujete len oblasti, ktoré sú v gescii ministerstva vnútra. V ostatných oblastiach prenechávate iniciatívu rezortom, do pôsobnosti ktorých patrí príslušný úsek štátnej správy. Je zrejmé, že všetky tieto návrhy pri koordinovanom postupe mali byť súčasťou tohto návrhu zákona. Bolo však politické zadanie a tomu bolo potrebné urýchlene vyhovieť, bez ohľadu na kvalitu. Vaším heslom bolo v čase čo najkratšom zrušiť krajské úrady. Keď Smeru koaliční partneri skomplikovali situáciu svojím nesúhlasom (zrušenie špecializovaných krajských úradov), rozhodli ste sa preukázať, že vy to dokážete vo vašej kompetencii uskutočniť promptne a rýchle. A to sa, samozrejme, muselo prejaviť na kvalite. Váš návrh zákona neobsahuje to, čo legislatívne pravidlá vyžadujú. Ale to nie je všetko, aj druhá pripomienka legislatívcov Národnej rady poukazuje na to, že rýchlosť nie je vždy dobrým radcom. Pri presune kompetencií z krajských úradov na obvodné úrady v sídle kraja ste zabudli, že v Košiciach sú v sídle kraja hneď dva obvodné úrady, a to Košice a Košice-okolie. A z vášho návrhu nebolo zrejmé, ktorý z týchto obvodných úradov bude mať pôsobnosť pre celý kraj. Museli sme tento problém doriešiť na rokovaní výboru pozmeňujúcim návrhom pána poslanca Cabaja, ktorým sa spresnilo, že rozšírená právomoc a pôsobnosť v Košickom kraji sa bude vzťahovať len na Obvodný úrad Košice so sídlom v meste Košice. Treťou pripomienkou legislatívcov je, že zmenou § 4 ods. 4 zákona č. 515/2003 Z. z., to je čl. II bod 4 návrhu zákona, došlo k vypusteniu kompetencie pôvodne prináležiacej krajskému úradu, a to koordinácie výkonu štátnej správy medzi obcami a vyššími územnými celkami. A táto kompetencia neprechádza na obvodné úrady a neprechádza ani na príslušné ministerstvo. Ani jeden z uvedených orgánov tak vlastne nebude mať právo koordinácie výkonu štátnej správy medzi obcami a vyššími územnými celkami. Štvrtou pripomienkou je problematika čl. 9 ústavného zákona č. 227/2002 Z. z. o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu. Už v prvom čítaní som upozorňoval na nezrovnalosti a nedostatky predloženého návrhu zákona. Na odstránenie týchto nedostatkov však predkladateľ nevyvinul žiadnu legislatívnu iniciatívu ani na rokovaní výboru, ani teraz pri predkladaní návrhu v pléne. Kým chýbajúce právne úpravy súvisiace s rušením krajských úradov predložil do Národnej rady, a už sme o nich rokovali v prvom čítaní, v prípade tohto ústavného zákona predkladateľ nepodnikol žiadne kroky a tvrdí, že predmetné ustanovenie zákona sa jednoducho nebude vykonávať, a to napriek tomu, že ministerstvo bolo dostatočne včas informované o potrebe riešenia tohto problému a bolo si ho vedomé. Veď vo vlastnom materiáli, pán minister, a to v informácii o výsledkoch analýzy vývoja a súčasného stavu verejnej správy a návrhu opatrení, ktorú ste pred časom predkladali tu v Národnej rade, sami uvádzate potrebu riešiť problematiku bezpečnostných rád krajov v súvislosti s ústavným zákonom rušením krajských úradov. Nuž ak toto má byť úcta k právu a ústavnosti v podaní ministerstva vnútra, nie je to dobrý signál do budúcnosti. Vážené panie poslankyne, páni poslanci, aké sú dôvody zrušenia krajských úradov? Ak tým dôvodom má byť priblíženie štátnej správy k občanovi, nakoľko týmto argumentovali niektorí koaliční poslanci pri prerokovávaní zákonov súvisiacich s týmto zákonom, nuž musím povedať, že zrušením krajských úradov časť kompetencií len presúvate na obvodné úrady v sídle kraja. A teda občania pokiaľ doteraz chodili na krajský úrad do krajského mesta, tak prijatím tohto zákona budú tiež navštevovať krajské mesto, len nie krajský, ale obvodný úrad. Pritom čas kompetencií presúvate i na ministerstvo vnútra, ministerstvo hospodárstva alebo ministerstvo financií. A to znamená, že občania to, čo doteraz vybavili v svojom krajskom meste, budú musieť vybavovať na príslušnom ministerstve v Bratislave. Teda vôbec nejde o priblíženie výkonu štátnej správy občanovi, skôr o jeho vzdialenie a centralizáciu. Ak tým dôvodom má byť redukcia organizačnej a personálnej náročnosti štátnej správy, nuž takéto zmeny kvôli niečo vyše stovky funkčných miest sú podľa môjho názoru neefektívne. Niekedy mám pocit, akoby koalícia neustále chcela bojovať s veternými mlynmi. Raz je to kríza v zdravotníctve, s ktorou zápasíte, a o dva týždne už premiér vyhlási, že kríza neexistuje. Potom bojujete s médiami, ktoré vám neprajú, či s opozíciou, nad ktorou musíte neustále víťaziť. Potom sa vám nepáčia zdravotné poisťovne, ktorých je podľa vášho gusta veľa, či Zákonník práce, v ktorom vám chýbajú platení odborári, alebo byrokracia. A tak teraz prišiel rad na krajské úrady. Ak budete postupovať týmto smerom ďalej, nuž posledným veterným mlynom, s ktorým Don Quijote bude zápasiť, budú paradoxne občania tejto krajiny. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)