P. Hrušovský, poslanec: (2008-11-26):
Súhlasím s tým, čo povedali moji predrečníci a prikláňam sa k názoru, že predložený návrh zákona s obsahom taký, ako je uvedený v návrhu má znaky zjavnej protiústavnosti. Ale z tohto miesta mi neprichodí, aby som ja vyjadroval tento názor definitívne a som presvedčený, že už návrh, ktorý je podaný a o ktorom rokuje Ústavný súd sa v tomto zmysle prikloní k názoru tých poslancov, ktorí už dnes hovoria o zjavnej protiústavnosti predloženého návrhu zákona. Dámy a páni, Kresťanskodemokratické hnutie je za výstavbu diaľnic a podporuje výstavbu akýchkoľvek iných rýchlostných komunikácií, ktoré dobudujú infraštruktúru Slovenskej republiky, a preto podporujeme všetky kroky vlády a parlamentu na to, aby sme aj my svojimi rozhodnutiami pristúpili k zjednodušeniu, ako môžeme diaľnice a rýchlostné komunikácie stavať. Na druhej strane pred týmto záujmom však kresťanskí demokrati stavajú záujem chrániť vlastnícke práva občanov Slovenskej republiky a ochraňovať ich pred necitlivými, doslova často až nemorálnymi zásahmi politikmi do ich vlastníckych práv. A za takýto návrh nemorálneho zasahovania politikmi do vlastníckych práv občanov Slovenskej republiky považujem aj predložený návrh zákona. Ďalej mám vážne pochybnosti, pán minister, o tom, že ak bude návrh zákona schválený, o čom nepochybujem preto, lebo ste sa tak dohodli vo vládnej koalícii, že pri aplikačnej praxi bude spôsobovať veľké problémy vykladať tento zákon, respektíve bude pre vládu istým nástrojom vyložiť si tento zákon svojvoľne, čo vidím ako vážny problém  a občania sa dostávajú do nezrozumiteľného právneho postavenia aj ku svojim vlastníckym právam. Ústava Slovenskej republiky jasne hovorí o vyvlastnení, ktoré považuje za nútené obmedzenie vlastníckeho práva, ktoré je možné iba v nevyhnutnej miere a vo verejnom záujme, a to na základe zákona za primeranú hodnotu. Vy ste sa pokúšali prevziať z Ústavy Slovenskej republiky túto terminológiu aj do návrhu zákona. Narábate s termínom primeraná náhrada, za ktorú ja však určite nepovažujem trhovú cenu. Štát by mal pri vyvlastnení ponúknuť už keď tak vyššiu ako trhovú cenu, alebo ponúknuť náhradné bývanie v porovnateľnej alebo vyššej kvalite či iný porovnateľný pozemok. Na druhej strane však pre štát je jednoduchšie vyplatiť peniaze  a lacnejšie vyplatiť trhovú cenu, ako platiť okrem nej aj odškodné pre majiteľa. Ďalej nejasné a nezrozumiteľné sú formulácie o stanovení ceny za vyvlastnenie strategického pozemku alebo stavby, ktorá na ňom stojí, ktorá sa má určovať podľa znaleckého posudku vypracovaného znalcom. Nuž pýtam sa, ak bude viacej znaleckých posudkov, ktorá cena z ktorého znaleckého posudku bude tá, ktorú štát vyplatí tým, ku ktorým pristúpil k vyvlastneniu ich nehnuteľností alebo pozemku. Ďalej vyvoláva vo mne aj isté obavy nejasná formulácia a presné vyjadrenie verejného záujmu. Čo sa vlastne pod verejným záujmom pri vyvlastnení myslí. A vzhľadom na to, že návrh zákona nedefinuje pojem verejný záujem pri posudzovaní otázky, či v danom prípade naozaj je realizácia zamýšľanej stavby vo verejnom záujme, bude môcť vláda takto uplatniť svojvoľne voľnú úvahu o tom, že či ide, alebo nejde o verejný záujem. Ďalej veľmi ľahkovážne v návrhu zákona som presvedčený, že narábate aj s predkupným právom, ktoré som toho názoru, že nie je v poriadku, lebo stavia štát do pozície vlastníka so všetkými právami z toho vyplývajúcimi. To potom treba riadne zadefinovať, ako a podľa akého predpisu sa bude postupovať pri porušovaní tejto povinnosti. V prípade, že predkupné právo k nehnuteľnosti sa zriadi písomne, následky nastávajú právoplatným rozhodnutím katastrálneho úradu o povolení vkladu do katastra nehnuteľností a takéto predkupné právo pôsobí nielen vo vzťahu ku kupujúcemu, ale zaväzuje aj jeho dedičov a právnych nástupcov. To znamená, povinnosť ponúknuť nehnuteľnosť na predaj najprv predávajúcemu sa vzťahuje aj na každého budúceho vlastníka nehnuteľnosti. Aj vtedy, ak sa predávajúci po vykonanej ponuke rozhodne nehnuteľnosť nekúpiť, predkupné právo mu zostáva zachované aj vo vzťahu k novému vlastníkovi. Ak by povinná osoba porušila predkupné právo predávajúceho a nehnuteľnosť by prepadla tretej osobe, predávajúci sa môže od tretej osoby domáhať, aby mu ponúkla vec na predaj. Predaj sa musí uskutočniť za podmienok, aké boli dohodnuté v zmluve o zriadení predkupného práva. Ak takéto podmienky dohodnuté neboli, vec sa predá za podmienok, za akých ju tretia osoba sama nadobudla. Aj pri porušení predkupného práva zostáva toto právo predávajúceho zachované a pôsobí vo vzťahu k nadobúdateľovi nehnuteľnosti. Z toho vyplýva, že by tu nemusela byť reálne zachovaná podmienka 1,5-násobku trhovej ceny. Dámy a páni, mohol by som pokračovať vo výpočte istých pochybností a formulačných nejasností, ktoré sú v návrhu zákona. Tie však sú nižšej intenzity ako pochybnosť o tom, že tento zákon je v rozpore s Ústavou Slovenskej republiky, nehovoriac o tom, že neriešite niektoré ďalšie problémy, ktoré vzniknú po prijatí tohto zákona, napríklad náhradu za odňatie poľnohospodárskeho pozemkového fondu alebo lesného fondu, čo so sebou tiež prináša často veľkú finančnú záťaž na štátny rozpočet. Dámy a páni, už aj z dôvodov, ktoré spomenuli predrečníci, ale aj z tých, ktoré som už spomenul ja poslanecký klub Kresťanskodemokratického hnutia nemôže podporiť návrh zákona predložený vládou Slovenskej republiky o mimoriadnych opatreniach pri príprave niektorých stavieb a diaľnic. Ďakujem pekne.