V. Veteška, podpredseda NR SR: (2004-05-25):
M. Majdová, poslankyňa: Vážený pán predsedajúci, vážené poslankyne, vážení poslanci, dovoľte, aby som v súlade s rokovacím poriadkom predložila pozmeňujúci návrh, ktorý sa skladá teda zo 4 bodov. V čl. 7 ods. 1 v úvodnej vete sa spojka „a“ nahrádza čiarkou a za slová „do 31. marca“ sa vkladajú slová „a do 30 dní po uplynutí jedného roka odo dňa skončenia výkonu verejnej funkcie“. Navrhovaná konštrukcia podávania oznámení podľa čl. 7 je podľa mňa nedostatočná, pretože nepokrýva poslednú časť funkčného obdobia verejného funkcionára. Doplnenie povinnosti predkladať predmetné oznámenia aj v roku po skončení výkonu verejnej funkcie je nevyhnutné, keďže výkon verejnej funkcie sa väčšinou končí po 31. marci, teda po podaní oznámenia za predchádzajúci rok podľa čl. 7. Ak by bol ponechaný navrhovaný text, tak by sa na veľkú časť funkčného obdobia v poslednom roku nevzťahovala povinnosť podať oznámenie podľa čl. 7. Druhý pozmeňujúci návrh sa týka tiež čl. 7 ods. 7, kde v druhej vete sa vypúšťajú slová „písm. d)“ a na konci druhej vety sa čiarka nahrádza bodkočiarkou. Chcem však upozorniť, že tu došlo k preklepu pri prepise, čiže správne má znieť: na konci druhej vety sa bodka nahrádza bodkočiarkou a dopĺňajú sa slová „na tento účel sú orgány podľa ods. 5 písm. a) až c) povinné poskytnúť výboru úplnú súčinnosť“. Verejné deklarovanie najmä majetkových pomerov je dôležitou súčasťou tohto ústavného zákona, preto považujeme za neopodstatnené, aby boli verejní funkcionári samosprávy ako jediní vyňatí z povinnosti zverejňovať oznámenia podľa čl. 7 na internete. Kontrola v samospráve je rovnako dôležitá ako na úrovni orgánov štátu. Na účely zabezpečenia povinnosti výboru zverejniť oznámenia navrhujeme uložiť orgánom podľa čl. 7 ods. 5 písm. a) až c) povinnosť poskytnúť výboru úplnú súčinnosť, najmä zasielať výboru oznámenia vo forme vhodnej na zverejnenie. Ďalší návrh sa týka čl. 9 ods. 9, ktorý znie: Chcem ešte, prepáčte, upozorniť, tu došlo k nie správnej formulácii, čiže prečítam to tak, návrh tak, ako má znieť, nie tak, ako ho máte v písomnej forme. Čl. 9 ods. 9 teda znie: „Rozhodnutie podľa ods. 6 musí byť prijaté najmenej nadpolovičnou väčšinou všetkých členov orgánu podľa ods. 1“. Inak sa rozumie, že sa konanie zastavuje. Väčšina potrebná na rozhodnutie vo výbore a v pléne je jedným z kľúčových ustanovení tohto zákona. Keďže na rozhodnutie obecného zastupiteľstva VÚC a akademického senátu postačuje nadpolovičná väčšina, nevidíme dôvod na odlišnú úpravu v prípade rozhodovania vo výbore Národnej rady. Preto navrhujeme preformulovať čl. 9 ods. 9 tak, aby na prijatie rozhodnutia vo výbore postačovala nadpolovičná väčšina všetkých jeho členov. Posledný návrh sa týka čl. 10 ods. 1, ktorý znie: slovo „trojpätinovou“ sa nahrádza slovom „nadpolovičnou“. Z obdobných dôvodov ako v návrhu pod bodom 3 navrhujeme znížiť väčšinu potrebnú na rozhodnutie v pléne Národnej rady z kvalifikovanej na nadpolovičnú. Vzhľadom na možnosť podania odvolania na Ústavný súd Slovenskej republiky s odkladným účinkom považujeme za dostačujúcu nadpolovičnú väčšinu aj na rozhodovanie pléna Národnej rady. Prílišná náročnosť konania aj vysoké kvóra sú jednou z hlavných príčin nefunkčnosti platného zákona č. 119/1995 Z. z. Z tohto dôvodu považujeme za dôležité odstrániť tieto nedostatky a nezachovávať trojpätinovú väčšinu potrebnú na rozhodnutie, či už vo výbore, alebo v pléne. Chcem poprosiť pána spravodajcu, aby pri hlasovaní o mojom pozmeňujúcom návrhu nechal hlasovať o všetkých štyroch bodoch samostatne. Ďakujem.