Pellegrini, Peter, podpredseda vlády SR pre investície a informatizáciu (2018-02-15):
Ďakujem veľmi pekne. Pán poslanec, dovoľte mi poďakovať vám za vašu otázku. Problém komplikovanosti a administratívnej náročnosti riadenia implementácie projektov nie je len problémom Slovenskej republiky. Systém, prostredníctvom ktorého sa fondy Európskej únie riadia a implementujú, je určený najmä legislatívou Únie v tejto oblasti. Vyžaduje si istý stupeň bezpečnosti pri riadení verejných prostriedkov, ktoré predstavujú jednu z najväčších častí rozpočtu Európskej únie. Je ale zrejmé, že napriek mnohým celoeurópskym snahám, ktoré iniciujeme aj my ako krajina v rámci aktivity Simplification, to znamená zjednodušenie samotného čerpania, sa skôr všetci zamotávame do ešte väčšieho a zložitejšieho klbka rôznych nariadení a predpisov. Mnohé snahy na európskej úrovni o zjednodušenie celého systému spôsobili to, že po skončení kôl rokovaní sa nakoniec nariadenia a predpisy, príkladmo hovorím, napríklad z pôvodných 800 strán rozšírili o ďalších 160 a blížia sa k 
1 000-ke a je to ešte neprehľadnejšie, ako to bolo predtým, keď sme so zjednodušením začali. A to isté môžme konštatovať aj na domácej úrovni, pretože sa ukazuje, že pod tlakom rôznych okolností alebo v rámci reakcií na nejaké pochybenia jednotlivcov sme postupne za tie roky nabalili taký balast do našich systémov riadenia čerpania eurofondov, že dnes platí, že proces samotnej kontroly ešte pred spustením konkrétneho projektu v priemere na Slovensku trvá skoro 688 dní, kým v rámci iných krajín je to podstatne kratšie. Preto sme na Slovensku pripravili už dobre známy prvý set opatrení, je to tzv. Akčný plán na zvýšenie transparentnosti a efektívnosti čerpania, kde sme prijali 38 opatrení, ktoré mnohé z nich už nadobudli účinnosť k 1. 1. 2018 a ktoré sa, plánujeme vykonať aj kontrolu, aby sme teda zistili ich reálnu implementáciu na jednotlivých rezortoch. Niečo vidíme priamo cez náš informačný systém ITMS, niečo chceme overiť v praxi, poprípade overiť si aj ich funkčnosť a efektivitu. Do tohto sme sa rozhodli zapojiť aj odbor prevencie kriminality priamo z Úradu vlády, pretože si myslíme, že potrebujeme ešte pohľad zboku, aby nám niekto povedal, že kde ešte vidí možnosti nejakého nekalého alebo korupčného správania sa jednotlivcov v danom procese. Výsledkom, ktorý by mal byť po ukončení týchto kontrol, by mal byť akoby ďalší set alebo druhá etapa špeciálnych opatrení na zvýšenie transparentnosti, ale hlavne zjednodušenia čerpania európskych peňazí, pretože aj to pomalé čerpanie, ktoré je častokrát vyčítané nielen Slovenskej republike, ale aj okolitým krajinám, je spôsobené komplikovanosťou samotného procesu, ktoré dokonca už začína aj odrádzať jednotlivých žiadateľov, ktorí keď si predstavia, akou tortúrou majú prejsť, keď požiadajú o eurofondy, tak si to radšej spravia z vlastných zdrojov a tie obce a mestá už ani nechcú niekedy eurofondy čerpať, pretože sa boja, ako to nakoniec dopadne. Obrovským problémom je systém kontroly a auditu, ten sme takisto povýšili nad, nad zdravý rozum a dnes kontrolujeme také veci, ktoré nemajú žiaden vplyv na samotný výsledok, a zabúdame sa pozerať sa výsledok toho daného projektu. Namiesto toho, aby sme prišli skontrolovať do obce, či starosta danú škôlku rozšíril, či otvoril dve nové triedy a či do nich prijal ďalších 50 nových detí a za primeranú cenu to aj dokázal, tak my ideme sa pozrieť, či má v poriadku jednotlivé prílohy v dokumentoch, či nezabudol dať nejaký výpis, či zle vypísal nejaké kolónky v odpracovaných hodinách a nejaké výkazy, výmery a neviem čo všetko, a vôbec nehľadíme na samotný výsledok. Preto aj do budúcna budeme chcieť a presadzujeme aj na európskej úrovni, aby audit a kontrola bola zameraná na výsledky a nie na samotný proces, pretože ten k ničomu nevedie a iba zbytočne komplikuje celý systém a odrádza žiadateľov od nejakej aktivity. Preto chcem povedať, že rok 2018 by mal prvýkrát znamenať aj zvýšenie dynamiky samotného čerpania eurofondov, pretože výzvy boli vypísané už v objeme 80 % celkového balíka z 15,5 mld., čiže výzvy sú už von, čaká sa na žiadosti o nenávratné finančné prostriedky, skoro 40 % z 15,5 mld. je už podpísaných, to znamená, už sú podpísané zmluvy o nenávratných finančných prostriedkoch a to čerpanie by teraz z tých terajších nejakých 12 % malo začať rapídne rásť, pretože si nechceme to čerpanie ponechať, tak ako v predchádzajúcom programovom období, až na posledný rok, ale chceme, aby rok ´22, ´23 slúžil už len na nejaké postupné korekcie a dofinancovanie nejakých drobností, ale aby nebol rok ´22, ´23 tým hlavným rokom, kedy sa majú prostriedky intenzívne minúť, ale aby sa tak udialo najneskôr v roku ´21. Ďakujem veľmi pekne.