Žitňanská, Lucia, podpredsedníčka vlády a ministerka spravodlivosti SR (2016-09-06):
Ďakujem veľmi pekne za slovo, pán predseda. Vážený pán predseda, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, na rokovanie Národnej rady predkladám návrh zákona o registri partnerov verejného sektora. Návrh zákona vecne vychádza z programového vyhlásenia vlády, ktoré tým aj napĺňa. Návrh zákona o registri partnerov verejného sektora nadväzuje na právnu úpravu boja proti praniu špinavých peňazí a je postavený koncepčne na tom, že štát kladie na partnerov zo súkromného sektora, s ktorými obchoduje, väčšie požiadavky na transparentnosť a väčšie požiadavky na podmienky, ktoré musia spĺňať, aby sa mohli uchádzať o verejné zdroje, ako je to v rámci súkromného sektora. Zjednodušene povedané, cieľom návrhu je maximalizovať transparentnosť v rámci vzťahov medzi verejným sektorom a súkromným sektorom, predovšetkým obchodným súkromným sektorom. Zákonom dávame verejnosti do rúk ďalší významný nástroj na verejnú kontrolu. Tak ako sme pri zverejňovaní zmlúv odkryli, aký biznis štát robí, tak pri tomto tzv. protischránkovom zákone odkrývame, s kým štát tento biznis robí. V prípade, že niekto chce informácie zatajiť alebo klamať, vystavuje sa riziku sankcií až po výmaz z registra partnerov verejného sektora, ktorý znamená ale aj zamedzenie možnosti uchádzať sa o verejné zdroje. Predložený návrh zákona nadväzuje alebo vychádza z diskusie v Národnej rade z predchádzajúceho volebného obdobia, keď sme hovorili o nutnosti zaviesť účinný protischránkový zákon. Spĺňa všetky 4 princípy účinného protischránkového zákona, ktoré v tom čase aj opozícia zadefinovala. To jest, musí odkrývať toho, kto zo schránkovej firmy skutočne profituje, nielen formálneho majiteľa, musí pokrývať všetky oblasti narábania s verejnými prostriedkami, nielen verejné obstarávanie, musí zabezpečiť verejnú kontrolu a musí obsahovať reálne nástroje na vymáhateľnosť v prípade pochybností. Návrh zákona zavádza nový register, register partnerov verejného sektora, do ktorého sa musí zapísať každý subjekt, ktorý sa uchádza o verejné zdroje. Firmy musia zverejniť vlastnícku štruktúru až na konečného užívateľa výhod. Do registra sa firmy nemusia zapísať iba v prípade, ak ich zákazka je nižšia ako 100-tisíc eur alebo v úhrne 250-tisíc eur v kalendárnom roku, ak ide o opakujúce sa plnenia. Registrovaná nemusí byť ani nezisková organizácia v prípade poberania dotácie, napríklad hospici, domovy sociálnych služieb a podobne, to však neplatí, ak obstaráva podľa zákona o verejnom obstarávaní. Návrh sa týka všetkých foriem nakladania s verejnými zdrojmi, teda okrem verejného obstarávania aj predaja majetku, prijímania peňazí z eurofondov, uplatňovania pohľadávok voči štátu, používania peňazí zo zdravotného poistenia. Povinnosť registrovať sa nebudú mať len tí, ktorí sa uchádzajú o peniaze priamo zo štátneho či obecného rozpočtu, ale aj tí, ktorí sa uchádzajú o peniaze zo štátnych fondov alebo zo štátnych či obecných akciových spoločností. Register bude verejný a teda aj verejnosťou kontrolovaný. Ktokoľvek, kto bude mať pochybnosti o zapísaných a zverejnených údajoch, môže podať podnet na ich preskúmanie. Kvalifikovaným podnetom sa súd, ktorý povedie register, musí zaoberať. Zápis nepravdivých údajov do registra bude mať za následok odstrašujúce sankcie až po odobratie hospodárskeho prospechu a výmaz z registra, ktorý znamená zamedzenie možnosti uchádzať sa o verejné zdroje. O sankciách rozhodne súd. Za pravdivosť údajov zapísaných v registri spoluzodpovedá oprávnená osoba. Ide o osobu, ktorá podáva návrh na zápis za partnera verejného sektora do registra. Pôjde o advokátov, audítorov, banky alebo notárov, to jest osoby, ktoré už dnes majú povinnosti sledovať neobvyklé operácie podľa zákona o boji proti praniu špinavých peňazí. Oprávnená osoba zároveň aj ručí za zaplatenie prípadnej sankcie. Okrem toho porušenie týchto povinností je kryté aj skutkovými podstatami trestných činov, ktoré už dnes pozná Trestný poriadok. Návrh zákona bol predmetom riadneho pripomienkového konania, to je samozrejmosť, ale počas tohto pripomienkového konania prebehlo množstvo diskusií o tomto návrhu. Ide o zásadnú legislatívnu úpravu, preto aj na začiatku pripomienkového konania som deklarovala úplnú otvorenosť diskutovať o detailoch tohto návrhu. Myslím si, že tie diskusie aj pripomienkové konanie samotné bolo, bolo naozaj veľmi užitočné a bolo vo výsledku o hľadaní nejakého balansu na jednej strane medzi záujmom štátu o transparentnosť a prípadnou neprimeranou záťažou pre neziskový sektor alebo pre malých podnikateľov. Najmä pokiaľ ide o diskusie s biznis sférou, tie neboli jednoduché, a nie všetci aktéri, na ktorých sa bude zákon vzťahovať, sa úplne dokážu stotožniť najmä s právnou úpravou zodpovednosti. V každom prípade aj teraz chcem povedať, že aj v rámci rokovania v Národnej rade som pripravená o návrhu ďalej veľmi otvorene diskutovať. A keď ho dokážeme zlepšiť, tak ja som samozrejme pripravená. Dámy a páni, nechcem umelo nastavovať očakávania spojené s týmto návrhom zákona, ale som presvedčená o tom, že prijatím tohto zákona nastavíme úroveň transparentnosti vzťahov medzi štátom na jednej strane a biznisom na druhej strane, na veľmi vysokú úroveň. Téma, ktorú týmto zákonom vlastne pokrývame, je naozaj dnes v ére Panama papers, veľkou témou nielen na Slovensku, ale v celom priestore Európskej únie. Jednotlivé štáty menia právne úpravy a vlastne kontinuálne sa mení aj európska úprava v tejto oblasti. Ešte sme netransponovali alebo neuplynula transpozičná lehota na zapracovanie smernice o boji proti praniu špinavých peňazí a už sa diskutuje o jej ďalšej novele na radách ministrov. Som presvedčená o tom, že tento návrh zákona ide v trende. Ide v trende maximalizácie transparentnosti a zároveň závisí aj od toho, čo dokážeme urobiť v tom medzinárodnom priestore, pretože úspešnosť boja proti praniu špinavých peňazí spočíva v tom, ako intenzívna a kvalitná dokáže byť dnes, ale aj v budúcnosti sieť na výmenu informácií o týchto firmách. Hovorím to preto, pretože platí, že žiaden štát tu nedokáže byť úspešný samostatne, žiaden štát tu nepredstavuje žiaden uzatvorený ostrov. Tento návrh zákona je v súlade s týmito trendami a som presvedčená o tom, že na, laťku nastavuje veľmi vysoko, pretože ide v mnohom ďalej. Aj pokiaľ ide o mieru transparentnosti, zverejňovania údajov, ale aj pokiaľ ide o verifikáciu týchto údajov a preventívnu kontrolu týchto údajov, ktoré sa zapisujú do registra partnerov verejného sektora. Preto okrem toho, že verím, že sa výrazne zvýši transparentnosť vzťahu medzi štátom a biznisom na Slovensku, verím aj v to, že bude dobrým vkladom alebo inšpiráciou Slovenska aj pre tieto debaty na európskej úrovni. Dámy a páni, chcem vás poprosiť o podporu tohto návrhu zákona, návrhu zákona, ktorý má za cieľ zásadne zvýšiť transparentnosť vzťahov medzi štátom a biznisom. A myslím si, že to potrebujeme. Ďakujem veľmi pekne.