M. Krajkovič, poslanec: (2008-04-09):
- Prvý okruh je ekonomická dimenzia diplomacie Slovenskej republiky s dôrazom na niektoré vybrané krajiny, ak ich tu spomeniem, tak to neznamená, že ostatné krajiny alebo ostatné okruhy sú menej dôležité. - Druhý je jednotná zahraničná služba. - A tretí okruh je jednotná prezentácia Slovenskej republiky v zahraničí. Čo sa týka ekonomickej dimenzie diplomacie, tu by som si tak trošku dovolil polemizovať s pánom poslancom Kukanom. S uspokojením dnes možno konštatovať, že nielen ekonomické rezorty vlády, ale čoraz výraznejšie aj rezort diplomacie posúva ekonomickú diplomaciu do centra svojej pozornosti. Aj keď má ekonomická diplomacia Slovenskej republiky viacero vektorov a geograficky sa ani zďaleka neobmedzuje len na priestor Európskej únie, aktuálne sa veľmi aktívne zapája najmä do činností súvisiacich so vstupom Slovenskej republiky do eurozóny. Hlavným nositeľom úloh je síce ministerstvo financií, treba však oceniť aj prínos ministerstva zahraničných vecí a zastupiteľských úradov Slovenskej republiky k celkovej príprave stratégie na zavedenie eura v Slovenskej republike, a to jednak aktivitami v príslušných európskych štruktúrach, ako aj pri získavaní relevantných informácií. Novým predmetom systematickej a pravidelnej pozornosti pracovníkov zahraničnej služby sa stali aj otázky klimatických zmien a energetickej bezpečnosti. Zaradenie týchto tém medzi oblasti zvýšeného záujmu z našej strany považujem za pozitívny krok najmä smerom k budúcemu obhajovaniu pozícií, ktoré si Slovenská republika vydobyla počas zložitého procesu transformácie ekonomiky, či už v oblasti hutníctva, železa, alebo ešte výraznejšie v automobilovom priemysle. Aktuálna diskusia o limitoch emisií je na prvý pohľad vzdialená od tradičného chápania práce diplomatickej služby, ale pokiaľ by bola naša zahraničná služba zaváhala, určite by sme o témach klimaticko-energetického balíčka či tlaku na liberalizáciu európskeho trhu s energiami nemohli diskutovať s vedomím ich poznania a zaujatia kvalifikovaného stanoviska. V oblasti ekonomickej spolupráce, samozrejme, okrem spolupráce s krajinami Európskej únie, so vzájomným obratom v roku 2007 vo výške 6,8 mld. USD zostáva Ruská federácia dôležitým partnerom, pričom potenciál bilaterálnych vzťahov v tejto oblasti je potrebné ešte viac využívať, a to aj prostredníctvom našich aktivít a aktivít našich diplomatov v nasledujúcich oblastiach: príprava novej dohody o dlhodobých dodávkach plynu na územie Slovenskej republiky z Ruskej federácie, eventuálnej spolupráce s ruskými spoločnosťami pri dostavbe tretieho a štvrtého bloku atómovej elektrárne v Mochovciach, vývozu vyhoreného jadrového paliva do Ruska, dokončenie cyklotrónového centra v Bratislave a výstavby širokorozchodnej železnice cez územie Slovenskej republiky, kde ide o projekt v celkovej hodnote viac ako 4 mld. eur. No a v neposlednom rade je Rusko naším najvýznamnejším dodávateľom energonosičov, kde je Slovenská republika nielen odberateľom, ale profituje aj z ich tranzitu do západnej Európy. Z hospodárskeho a energetického hľadiska predstavuje perspektívny a dôležitý región aj stredná Ázia, a to najmä v oblasti ťažby a exportu energetických surovín. O rozvoj spolupráce s touto časťou sveta prejavili záujem aj Európska únia, ktorá pripravila projekt Stratégia Európskej únie voči strednej Ázii, a preto patričnú pozornosť venuje tomuto regiónu aj naša slovenská diplomacia. Záujem slovenských firiem o spoluprácu s partnermi týchto krajín sa zvyšuje, čoho dôkazom je aj rast vzájomného obchodného obratu, pričom najvyšší rast bol dosiahnutý s lídrom regiónu Kazachstanom, kde napríklad v roku 2006 to bolo 69 mil. USD a v roku 2007 108 mil. USD, a Uzbekistanom. Nasledujú potom Tadžikistan, Kirgizsko a Turkménsko. Záujem o intenzifikáciu vzťahov potvrdil počas svojej návštevy v Slovenskej republike v novembri roku 2007 i samotný prezident Kazašskej republiky Nursultan Nazarbajev. Ďalej by som chcel upriamiť pozornosť na jednotnú zahraničnú službu. V programovom vyhlásení sa dočítame, že prostredníctvom jednotnej zahraničnej služby riadenej centrálne budeme dôraznejšie ako doteraz klásť dôraz na hospodárske záujmy Slovenskej republiky. A tiež, že vláda z pohľadu budovania jednotného zahraničného pôsobenia a ekonomizácie zahraničnej služby pripraví reformu tak, aby sa zosúladili ciele, nástroje a zdroje pre jej výkonnejšie fungovanie. Bolo by teda vhodné, aby sme sa v ďalšom období týmto začali zaoberať, a možno by bolo dobré, keby sme v tejto súvislosti už vo vyhodnotení zahraničnej politiky na rok 2008 videli, že tento cieľ sa začína postupne napĺňať. Úsilie o zjednocovanie našej zahraničnej služby, jej jednotné pôsobenie, efektívne zapojenie jej všetkých zložiek sa nie vždy stretlo s pochopením. Osobitne by sa takto dalo hovoriť okrem podpory exportu a získavania investícií aj o našom turistickom ruchu. Sme malou krajinou s limitovanými zdrojmi, a preto drobenie našich kapacít na úzko rezortné prístupy nie sú najlepším receptom na riešenie nových úloh a výziev. Podotýkam však, že práve tento stav registrujeme v prostredí zahraničnej služby posledných pätnásť rokov, teda celú dobu existencie samostatného Slovenska, a to aj napriek dlhodobej snahe ministerstva zahraničných vecí riešiť túto situáciu k lepšiemu. Je preto nevyhnutné, aby nielen ministerstvo zahraničných vecí, ale všetky rezorty podieľajúce sa na formovaní a výkone zahraničnej politiky Slovenskej republiky konali s ešte užším prepojením na záujmy a potreby ekonomiky Slovenskej republiky, ako aj spoločností pôsobiacich na Slovensku. No a nakoniec po tretie jednotná prezentácia Slovenskej republiky v zahraničí. Vláda si vo svojom programovom vyhlásení tiež dala za cieľ pripraviť v zmysle nového kompetenčného zákona komplexnú koncepciu jednotnej prezentácie Slovenskej republiky v zahraničí a cieľavedomú stratégiu jej uplatňovania. Úloha je o to náročnejšia, že Slovenská republika nemá jednotnú zahraničnú službu, o ktorej som pred chvíľou hovoril. Nielen Slovenská republika, ale aj mnohé iné krajiny vrátane susedných sa nedokážu dostatočne vysporiadať s touto náročnou úlohou, čo ale neznamená, že na nej netreba intenzívne pracovať. Naše ministerstvá, samosprávne kraje, mestá, obchodné a výrobné spoločnosti a agentúry vynakladajú v úprimnej snahe na propagáciu Slovenskej republiky a svoju vlastnú prezentáciu každoročne nemalé finančné prostriedky. Vzhľadom na naše limitované zdroje nedokážeme byť viditeľní všade. Potrebujeme však úsilie a prostriedky zjednotiť a synergicky zamieriť čo najefektívnejšie na vytýčený cieľ a takto získať nové príležitosti ďalšieho rastu. Vážený pán podpredseda a členovia parlamentu, moje slová boli mienené ako impulz pre pozitívne fungovanie našej zahraničnej služby, ktorá má už dnes svoje medzinárodné renomé a schopnosť efektívne hájiť záujmy Slovenskej republiky v náročnom prostredí medzinárodných vzťahov. Ďakujem.