Ivan, Miroslav, poslanec NR SR (2017-05-11):
Ďakujem za slovo. Vážené kolegyne, vážení kolegovia, k výhradám ku skrátenému konaniu legislatívnemu som sa už vyjadril, nebudem sa už k tomu vracať. Teraz by som sa chcel venovať vecnému obsahu toho, čo sme na stôl dostali. Začnem ale tým, čo sa uvádza v dôvodovej správe. Ešte raz, cieľom predkladaného návrhu zákona je zefektívnenie procesu povoľovania. Problematiku výstavby diaľnic a rýchlostných ciest a v rámci výstavby konania ohľadom vyvlastňovania a vôbec stavebného konania riešia prakticky tri zákony. V tomto prípade to je v prvom rade stavebný zákon, zákon 50/1976, zákon, o ktorom tu dnes jednáme, teda zákon 669/2007, zákon o jednorazových mimoriadnych opatreniach v príprave niektorých stavieb a tak ďalej, a tiež isté ustanovenia tohto zákona odkazujú na zákon o vyvlastňovaní pozemkov a stavieb č. 282 z roku 2015. Stavebný zákon hovorí presne to, čo má obsahovať dokumentácia, ktorá je predkladaná v rámci stavebného konania. A konkrétne v rámci témy, ktorú tu dnes máme, tak tá je popísaná v § 139 stavebného zákona, kde sa hovorí o tom, aké väzby musia byť k pozemku, na ktorom ide sa stavať. Teda vlastnícke právo alebo nájomná zmluva, alebo dohoda o budúcej kúpnej zmluve. Tento zákon, ktorý dnes tu máme, 669, ešte ďalej spresňuje náležitosti potrebné splniť pri získavaní stavebného povolenia pre diaľnice a rýchlostné cesty, kde sa už presne uvádzajú čísla parciel, ktorých sa tie mimoriadne opatrenia v rámci stavebného konania týkajú. A opäť zase k zákonu o vyvlastňovaní, na ktorý zase odkazuje tento zákon 669, kde sa zase v § 13 ods. 3 píše, „v prípade požiadavky na, počas vyvlastňovania na vyššiu cenu než vyvlastňovací úrad navrhne, koná alebo je odkázaný vyvlastňovaný na súd“. A ako sme dnes na výbore pre hospodárske záležitosti počuli stanovisko pána ministra, prakticky akýmsi spúšťačom celej tejto zmeny zákona je práve tento bod. Nemyslím si, že tá zmena, ktorú ministerstvo dopravy navrhuje, je riešením tohto problému. Naopak, vyrábame nový, nový, ktorý môžu vyvolať podania na Ústavný súd vzhľadom k tomu, že sa tu zasahuje do vlastníckych práv osôb alebo jednoducho vlastníkov pozemkov a stavieb. Konkrétne sa hneď k tomu vyjadrím. Ale skôr, než sa k tomu vyjadrím, by som chcel upriamiť pozornosť, že dôsledok alebo príčinou, prečo toto tu riešime, je to, že u nás súdy konajú dlho. A ešte väčším pre mňa udivením je, že ministerstvo dopravy, ktoré má svojho nominanta, tak nominanta má zo strany MOST – HÍD a rovnako má svojho nominanta aj na ministerstve spravodlivosti, ktoré má v kompetencii konanie súdov a môže robiť opatrenia k tomu, aby sa súdne konania práve v téme nezhody pri požadovanej cene v rámci vyvlastňovania riešili. A preto som presvedčený, že tu je riešenie a tadiaľ by sa mali obaja ministri s riešením uberať. Čo konkrétne vytýkame tomuto návrhu zákona, je to, že konkrétne vzniká nový § 8, a to je zavedenie nového pojmu tzv. predbežná držba. Na základe tohto, by som povedal, práva, ktoré bude mať investor, ktorý stavia takúto líniovú stavbu, má práva v obmedzenom rozsahu vykonávať stavebné činnosti na pozemkoch a stavbách, ktoré sa na vyvlastňovaných pozemkoch nachádzajú. A čo ma, čo ma najviac zaráža, že nielen teda na pozemkoch, ale aj na stavbách. To znamená, že je v zmysle tohto zákona vyjadrená aj možnosť asanovať stavby, a tak sú vlastne tieto zásahy legitimizované priamo zákonom, hoci nie sú ešte vyvlastnené. A toto je základná naša výtka, že zákon umožňuje stavebné zásahy na súkromnom pozemku, ktorý ešte nie je vyvlastnený. Toto považujeme za silný zásah do súkromného vlastníctva obyvateľov. Všetky ďalšie výtky, ktoré by som vymenoval, sú, viac-menej vychádzajú z toho, čo som povedal. To znamená, v praxi si celkom dobre neviem predstaviť, ako niekto, kto nesúhlasí, povedzme, s navrhovanou cenou za vyvlastňovaný majetok, bude svedkom toho, ako na základe tohto zákona mu niekto začne robiť a vykonávať nejaké zemné práce na jeho pozemku a bude s údivom sledovať bagre. A to, ako sa v zákone uvádza, že budú povolené len úkony, ktoré umožnia navrátiť vyvlastňovanú nehnuteľnosť do pôvodného stavu v prípade, že vlastne nakoniec k vyvlastneniu nepríde, neviem, neviem si celkom dobre predstaviť. Keď nevieme dnes ani urýchliť súdne konania, ktoré by riešili celý tento problém, ako potom budeme riešiť tie súdne konania, ktoré budú vyvolané tými postihnutými občanmi, ktorým zasiahneme a zničíme majetok. To je k podstate, k obsahu. Už len jednu vec mám k technickej poznámke, § 9b na záver, kde sa hovorí v prechodných ustanoveniach. Som veľmi udivený, že sa až tak, nie som teda právnik, odborník, ale radil som sa na túto tému, a potom nie sú to prechodné ustanovenia, lebo prechodné ustanovenia majú byť, ak sa niečo neukončilo počas platnosti zákona pôvodného, tak sa koná podľa stavu, ktorý platil predtým, a len nové veci sa budú riadiť novelizovaným zákonom. Tu priamo predkladateľ uvádza stavebné konania, konania o vyvlastnení začaté a právoplatne neskončené pred 15. májom 2017 sa dokončia podľa tohto zákona v znení účinnom od 15 mája 2017. Tak potom toto rozhodne nie je prechodné ustanovenie. Toto je podľa mňa retroaktivita. Takže toľko, toľko za náš klub. Ešte vystúpia niektorí naši poslanci. Máme zásadné výhrady. Je to, je to zásah do osobného súkromného vlastníctva a takýto návrh nepodporíme. Ďakujem za slovo.