Borec, Tomáš, minister spravodlivosti SR (2015-09-25):
Ďakujem veľmi pekne, pani predsedajúca. Takže, vážené pani poslankyne, poslanci, dovoľte mi, aby som vám predstavil v prvom čítaní vládny návrh zákona o prokuratúre č. 153/2001 Z. z., pričom predkladaný návrh zákona bol vypracovaný ako iniciatívny materiál. Obsahom návrhu zákona v článku I je zmena a doplnenie zákona č. 153/2001 Z. z. o prokuratúre v znení neskorších predpisov, v článku II zmena a doplnenie zákona č. 385/2000 o sudcoch a prísediacich v znení neskorších predpisov, v článku III zmena a doplnenie zákona č. 154/2001 o prokurátoroch a právnych čakateľoch prokuratúry v znení neskorších predpisov a v článku IV zmena a doplnenie Trestného poriadku. Pri príprave návrhu zákona sa vychádzalo z Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky na obdobie rokov 2012 – 2016, ktoré v časti Úloha štátu a verejného sektora upravuje potrebu prehodnotiť legislatívne zásahy do postavenia a pôsobnosti prokuratúry uskutočnené v roku 2011, ktoré umožnili priame i nepriame zásahy výkonnej moci do činnosti generálneho prokurátora a ostatných prokurátorov. Obsahom programového vyhlásenia je tiež prehodnotenie zásahov do justičného systému uskutočnených v roku 2010 a 2011 vo vzťahu k sudcom, kde jedným z cieľov vlády je vytvorenie právnych, organizačných a materiálno-
-technických predpokladov na inštitucionálnu a personálnu stabilizáciu súdnictva a zabezpečenie riadnej funkčnosti súdnictva, ktoré nadväzuje na vládou schválenú koncepciu stabilizácie a modernizácie súdnictva. Cieľom návrhu zákona je teda zefektívnenie činnosti prokuratúry Slovenskej republiky a zabezpečenie účinnejšej ochrany práv a zákonom chránených záujmov fyzických osôb, právnických osôb a štátu prostredníctvom precíznej úpravy pôsobnosti prokuratúry a právomocí prokurátorov v jednotlivých oblastiach pôsobnosti prokuratúry. Úmyslom vlády Slovenskej republiky ako predkladateľa návrhu zákona je v záujme zefektívnenia fungovania súdnictva a prokuratúry opätovne zaviesť viaceré motivačné a zásluhové prvky odmeňovania sudcov a prokurátorov. Dovoľte mi, vážené pani poslankyne a poslanci, aby som vám podrobnejšie predstavil jednotlivé články predkladaného návrhu zákona. Článok I predstavuje novelu zákona č. 153/2001, pričom potreba novelizácie zákona o prokurátoroch nastala v dôsledku poznatkov prokuratúry a samotných prokurátorov pri výkone právomocí v oblastiach pôsobnosti prokuratúry. Od prijatia zákona o prokuratúre uplynie v marci 2016 15 rokov, počas ktorých nebol novelizovaný tak, aby reflektoval poznatky, ktoré prokuratúra v rámci svojej činnosti nadobudla. Novela zákona z roku 2001 bola Ústavným súdom Slovenskej republiky nálezom z roku 2014 v časti týkajúcej sa oslabenia právomocí generálneho prokurátora vo vzťahu k riadeniu prokuratúry vyhlásená za rozpornú s Ústavou Slovenskej republiky. Aj v nadväznosti na uvedený nález Ústavného súdu bola preto vypracovaná predkladaná novela zákona o prokuratúre. Novým spôsobom sa upravuje pôsobnosť generálneho prokurátora Slovenskej republiky vo vzťahu k iným orgánom, a to k Národnej rade Slovenskej republiky, vláde Slovenskej republiky, Ústavnému súdu Slovenskej republiky a Najvyššiemu súdu Slovenskej republiky. Upravujú sa predpoklady na vymenovanie do funkcie generálneho prokurátora vo vzťahu k dĺžke justičnej praxe a precizuje sa problematika zastupovania generálneho prokurátora. S poukazom na nedávnu minulosť, kedy Slovenská republika nemala vymenovaného generálneho prokurátora a túto funkciu vykonával prvý námestník generálneho prokurátora, pričom viaceré jeho úkony predovšetkým vo vzťahu k Ústavnému súdu boli spochybňované ako nelegitímne, sa navrhuje predĺženie funkčného obdobia generálneho prokurátora až do času, kedy novozvolený generálny prokurátor nezloží sľub. Funkčné obdobie generálneho prokurátora tak však všeobecne zostáva sedemročné. V návrhu novely zákona o prokuratúre sa komplexne mení aj oblasť vybavovania podnetov na prokuratúre. Prokuratúry každoročne zaznamenali nárast podaní od fyzických a právnických osôb, pričom tieto podania majú rôznu obsahovú kvalitu, z ktorej často nie je možné zistiť, čoho sa podávateľ domáha. Ide o rôzne sťažnosti, žiadosti či informácie, ktorých vybavenie nie je v kompetencii prokuratúry, avšak neraz je s nimi spojené množstvo administratívnej práce. Súčasne je však zaznamenaný nárast tých podaní, ktoré sú skutočne podnetmi a ktorých vybavenie smeruje k uplatneniu niektorých oprávnení prokurátora. Takýmto podnetom je potrebné venovať zo strany prokurátora dostatok času a pozornosti. Navrhovaná úprava má za cieľ zefektívnenie činnosti prokuratúry v tejto oblasti, nakoľko sa vytvorí priestor pre prokurátorov na dôsledné zaoberanie sa tými podaniami, ktoré sú skutočne podnetmi na preskúmanie zákonnosti postupu a rozhodnutí, resp. iných aktov orgánov verejnej moci a ktorých obsah smeruje k uplatneniu oprávnení prokuratúry. Predložený návrh zákona v článku I reaguje aj na medzinárodné záväzky, ktoré Slovenskej republike od prijatia zákona v roku 2001 vznikli. Ide predovšetkým o záväzky vyplývajúce z členstva v Európskej únii. V článku II sa navrhuje zmena a doplnenie zákona o sudcoch a prísediacich v tých ustanoveniach, ktoré sa týkajú niektorých platových náležitostí sudcov, ktoré reflektujú navrhovanú právnu úpravu článku III návrhu novely zákona o prokurátoroch a právnych čakateľoch prokuratúry. Dovolím si spojiť odôvodnenie týchto dvoch právnych úprav vo vzťahu k platovým náležitostiam do jedného bodu. Navrhovaná právna úprava vo vzťahu k sudcom, rovnako aj vo vzťahu k prokurátorom predpokladá vrátenie odmien ako zložky platu sudcu a prokurátora. Ako vyplýva z odôvodnenia návrhu zákona a z priloženej doložky vplyvov, odmeny nebudú zakladať zvýšený nárok na štátny rozpočet, čo považujem za veľmi podstatné. Súčasne považujem potrebné zdôrazniť, že v prípade odmien nepôjde o zložku platu nárokovateľnú, automaticky priznávanú. Vznik nároku na odmenu sa bude odvíjať od aktivít prokurátorov a sudcov nad rámec ich služobných a funkčných povinností smerujúcich k zlepšeniu postavenia a vnímania justície prostredníctvom napríklad odovzdávania vedomostí a skúseností funkčne mladším kolegom, ich vzdelávaním či publikovaním článkov, ktoré nie sú nejakým spôsobom honorované. Súčasne sa prvýkrát za 15 rokov upravujú funkčné príplatky či príplatky za prípravu právnych čakateľov prokuratúry. Čo sa týka článku III predloženého návrhu zákona, novelizuje sa v podstatne väčšom rozsahu, než sú spomenuté platové náležitosti prokurátorov. Vláda Slovenskej republiky predložila rozsiahlu novelu tohto zákona, ktorej cieľom je komplexne zmeniť viacej oblastí tejto právnej úpravy tak, aby spĺňali v čo najväčšej možnej miere náročné a prísne medzinárodné štandardy. Novým spôsobom sa upravujú výberové konania na prokuratúre, či už ide o prokurátorov právnych čakateľov prokuratúry alebo prokurátorov pri funkčnom postupe. Sprísňuje sa disciplinárna zodpovednosť prokurátorov, posilňuje sa postavenie samosprávnych orgánov prokurátorov. V súvislosti s prijatými odporúčaniami skupiny štátov proti korupcii, tzv. GRECO, na ďalšie skvalitnenie právnej úpravy v oblasti predchádzania korupcie vo vzťahu k prokurátorom v podmienkach prokuratúry Slovenskej republiky sa rozširuje okruh skutočností deklarovaných prokurátorom v majetkovom priznaní. Súčasné znenie zákona sa rozširuje o rámcovú úpravu pravidiel prokurátorskej etiky, upravuje sa postup pri schvaľovaní etického kódexu prokurátora a zavádza sa právna úprava Etickej komisie. Toto všetko sú, vážené dámy a páni, skutočnosti, ktoré v doterajšej právnej úprave vo vzťahu k prokuratúre a k prokurátorom absentovali. Predložený návrh zákona napokon v článku IV mení a dopĺňa Trestný poriadok, pričom novelizácia Trestného poriadku v predloženom rozsahu vyplýva z poznatkov aplikačnej praxe. Aj tento návrh je realizáciou Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky na obdobie rokov 2012 – 2016, ktoré v časti Úloha štátu a verejného sektora upravuje, že vláda Slovenskej republiky navrhne, aby generálny prokurátor bol oprávnený podať na súd sťažnosť pre porušenie zákona proti právoplatnému rozhodnutiu súdu vydanému v trestnom konaní, ktorým bol porušený zákon alebo ktoré bolo urobené na podklade chybného postupu konania. Sťažnosť pre porušenie zákona ako mimoriadny opravný prostriedok by mala byť účinným prostriedkom nápravy nezákonnosti právoplatných súdnych rozhodnutí, ku ktorých došlo z dôvodu právnych vád rozhodnutia a postupu, ktorý rozhodnutiu predchádzal. Právnou úpravou navrhnutou v článku IV predkladaného návrhu zákona sa tiež reaguje na poznatky prokuratúry vo vzťahu k inštitútu zaistenia peňažných prostriedkov v trestnom konaní, zrušenia právoplatných rozhodnutí orgánov činných v trestnom konaní generálnym prokurátorom a v súvislosti s rozhodovaním súdov o väzbe odsúdeného, ktorý vykonáva právoplatne uložený trest odňatia slobody v prípade povolenia obnovy konania. Aj z tohto stručného predstavenia obsahu predloženej novely je zrejmé, že úmyslom vlády Slovenskej republiky je predovšetkým zefektívnenie fungovania prokuratúry a zvýšenie zodpovednosti prokurátorov pri výkone ich funkcie pri súčasnom zabezpečení účinnejšej ochrany práv a zákonom ochrany záujmov fyzických osôb, právnických osôb a štátu. Toľko úvodom. Vážený pán predsedajúci, skončil som. Ďakujem.