Poliačik, Martin, poslanec NR SR (2018-02-09):
Ďakujem veľmi pekne, pán podpredseda. No viem, že je to nezvyk, nezvyknem sa vyjadrovať k témam bezpečnosti, ale som teraz v takej pozícii, že holt, kým tu nebude nový poslanecký klub Progresívneho Slovenska, tak dovtedy to budem musieť obhospodáriť sám (vyslovené s pobavením, ruch a smiech v sále). Viem, že sa všetci tešíte, ďakujem veľmi pekne a držte nám palce, budeme dobrí kolegovia. Takže k otázkam obrany a toho, o čom sa tu dnes rozprávame. My už sme v podstate začali ten dialóg s pánom ministrom. Ja ho chcem formálne preniesť na inú úroveň, totižto ešte stále žijeme v parlamentnej demokracií a parlament má možnosť zaväzovať vládu k tomu, aby robila nejaké určité kroky, ktoré smerujú k verejnému záujmu, a preto chcem dať doplňujúci návrh. Otázka je, pán predsedajúci, či aj tu platí to pravidlo, že najprv sa odôvodňuje a potom sa číta. Takže mám normálne potom stopnúť čas, hej? Dobre, tak ten si nechám nakoniec a len sa opýtam teda pár otázok. Tá prvá otázka je, pán minister, kto zvonku ozbrojených síl hodnotí postup súčasnej armády pri modernizácii ako dostatočný, transparentný a vyhovujúci potrebám NATO a našich strategických partnerov? Či existuje... Lebo môžme byť v situácii, že hodnotenia niektorých, dajme tomu, mimovládok, ktoré sa zaoberajú obranou, vám nebudú vyhovovať, ale určite by sa nemalo stať, že hodnotenia všetkých, okrem ľudí z vnútra, budú hodnotiť činnosť armády negatívne a jediný, kto bude armádu hodnotiť pozitívne, bude ona sama. Tak teda otázka je, kto zvonku hodnotí procesy, transparentnosť, komunikáciu a plnenie cieľov Ozbrojených síl Slovenskej republiky pozitívne? Môžte si vybrať. Druhá otázka je a tú som sa vás pýtal predtým vo faktickej poznámke a iba ju zopakujem, sú podľa NATO naše priority previazané s prioritami Severoatlantickej aliancie? Otázku formulujem takto preto, že podľa informácií, ktoré som sa dozvedel ja, súčasťou výtky, ktorú vrcholní predstavitelia Severoatlantickej aliancie k Slovensku majú, je, že tie priority začínajú viacej smerovať od seba, než by konvergovali k sebe. A teda, či si stojíte za tým tvrdením, ktoré ste mi povedali v odpovedi na tú faktickú, že ako sám ste povedali, také niečo by dopustil len blbec. Dobre to citujem? Dobre. Koľko cieľov majú ozbrojené sily plniť a koľko plnia, ste mi odpovedali predtým. Hovorili ste o šesťdesiatich troch, že tie sú stanovené. Ale či, že koľko z nich je plnených priebežne, ste nepovedali. Aký je tam pomer, lebo cieľov si samozrejme môžme dopredu naprojektovať mnoho, otázka je, koľko z nich reálne plníme. A posledná vec, ktorú poviem teda a zopakujem, čo som hovoril predtým, Dánsko, Nórsko, Holandsko, Slovinsko, Česká republika hodnotenia zo strany NATO zverejňujú. Ja si neviem popravde predstaviť situáciu, že rovnako kvalifikované hodnotenia by mali iný stupeň utajenia v rôznych členských krajinách NATO. Viem si predstaviť, že môže existovať rôzna úroveň zverejniteľnosti častí tých hodnotení a že niektoré z nich by mali ostať na ministerstve, ale ak sa dajú stiahnuť reviews od NATO na základe ich hodnotenia na webových stránkach ministerstiev obrany v Dánsku, Nórsku, Holandsku, Slovinsku, v Českej republike a v iných krajinách, tak potom predpokladám, že nejaká časť by mala byť zverejniteľná aj u nás. A na to, teda nadväzuje aj môj doplňujúci návrh, ktorý má doplniť uznesenie, o ktorom dnes budeme hlasovať. To odôvodnenie teda je: Pravidelné hodnotenie NATO v oblasti obranného plánovania, teda NATO Defence Capability Review je objektívnym a nezávislým hodnotením aliancie, ktoré pomenováva stav a možnosti rozvoja ozbrojených síl Slovenskej republiky. Je na rozhodnutí členskej krajiny, či toto hodnotenie zverejní, pričom mnoho členských štátov, ako tie, ktoré som už spomenul, to už urobili, na rozdiel od Slovenska, a ako vy tvrdíte, toto trvá 25 rokov. Ako naznačil prejav prezidenta Andreja Kisku na poslednom veliteľskom zhromaždení náčelníka Generálneho štábu ozbrojených síl, prvé informácie z predbežných hodnotení odborníkov NATO naznačujú, že výsledky Slovenska v tomto hodnotení budú negatívne. Zverejnenie tejto správy teda umožní viesť kvalitnú a na faktoch založenú diskusiu o strategickej otázke, a to je smerovaní Ozbrojených síl Slovenskej republiky. Doplňujúci návrh teda znie: Za bod B sa vkladá nový bod C, ktorý znie: „C. zaväzuje vládu Slovenskej republiky zverejniť výsledky hodnotenia v rámci plánovacieho procesu NATO, tzv. NATO Defence Planning Process“. Doterajší bod C. sa označuje ako bod D. Ďakujem veľmi pekne, pán predsedajúci. Skončil som.