P. Hrušovský, predseda NR SR: (2003-09-18):
J. Miklušičák, poslanec: Vážený pán predseda, vážený predkladateľ, kolegyne, kolegovia, v prvom rade chcem oceniť snahu kolegov, ktorí predložili návrh tohto zákona, vysporiadať sa podľa mňa s dosť bolestivými dvoma prípadmi sporných sporov o katastrálne územie v rámci Slovenska, či už je to Ľubica-Kežmarok, ktorý sa tiahne niekoľko rokov, alebo ešte starší problém Tvrdošín-Oravice. Aj keď oceňujem túto snahu, musím však konštatovať, že podľa mňa a môjho presvedčenia a vedomostí, ktoré zatiaľ mám, nezvolili si práve najšťastnejšiu cestu ani v jednom z týchto prípadov. Dotknem sa teraz jednotlivých častí návrhu. Hneď bod 1, kde sa hovorí o tom, že týmto návrhom sa sleduje to, že katastrálne územie obce musí byť jeden súvislý celok. Považujem to za nešťastný zásah do prirodzeného historického vývoja katastrálnych území. Tých území je niečo okolo 70 a došlo k tomu postupne v historickom vývine katastrov jednotlivých obcí. V tejto súvislosti poviem aj v krátkosti priebeh vývinu sporného územia Oravice. V čase, keď bola obec Vitanová, osada Bystrá, ktorá ležala južnejšie od katastrálneho územia, vtedy to ešte nebolo katastrálne územie, bol to chotár obce Vitanová a južnejšie od tohto chotára bolo vyčlenené samostatné chotárne územie osady Bystrá. Malo, tak ako aj osada, alebo v tom čase osada, obec Vitanová popis svojich chotárnych znakov. Svedčí o tom okrem iného aj listina z roku 1659, ktorou Štefan Thököly darovával, resp. dal územie osady Bystrej na večné časy do vlastníctva Tvrdošínčanom. Predtým, ako došlo k tejto listine, bola chotárna pochôdzka obce Bystrá, kde je podpis aj zástupcov obce Vitanová. Sú tam podpísaní, že s týmito hranicami súhlasia. Opakujem, táto osada nikdy nebola súčasťou chotára Vitanová. A toto odovzdanie Tvrdošínčanom, ktorí vyplatili dlhy za Bystranov a zaviazali sa platiť poplatky oravskému panstvu, potvrdil roku 1793 aj cisár Leopold II. Južnejšie od sporného územia osady Bystrá nebolo územie patriace Vitanovej alebo Vitanovčanom, ale naďalej patriace do správy Oravského hradu, oravského panstva. Keď došlo k zrušeniu poddanstva a následne k prijatiu zákona, ktorým bolo nevyhnutné vysporiadať územia medzi bývalými poddanými a feudálnym panstvom, došlo k pričleneniu južnejšieho územia od osady Bystrá, v tom čase už patriacej Tvrdošínčanom, k prideleniu obci Vitanová. Hovorím to preto, lebo ten spor poznám aj skôr ako kolega Hort, aj skôr ako kolega Cabaj, pretože ako prednosta okresného úradu som sa s týmto sporom zoznámil v roku 1990. Priznám sa, v tom čase, nepoznajúc všetky súvislosti, mal som tendenciu mať opačný názor. Dnes dokumenty, ktoré mi poskytla ako obec Vitanová, tak aj mesto Tvrdošín, ma presviedčajú o tom, že toto územie nikdy nepatrilo obci Vitanová, nikdy nebolo jej súčasťou, a preto považujem rozhodnutia či už Najvyššieho súdu, alebo Správneho súdu Slovenskej republiky z roku 1939, ktoré nepriamo tiež hovoria o tom, komu toto katastrálne územie patrí, vo svojom výroku ohľadom podobného územia Ústianske Lúky, to bol Tvrdošín III a Tvrdošín II-Oravice. Považujem za veľmi nešťastné, že takýmto spôsobom sa snažia kolegovia poslanci pripraviť o svoje vlastné katastrálne územie zhruba 79 obcí. Týka sa to aj môjho rodného mesta Námestova, ktoré takýmto istým spôsobom získalo tzv. kataster Námestovské Pilsko. V prípade, že by tento zákon nadobudol účinnosť, my by sme sa tohto územia museli vzdať, ale neviem, v prospech ktorej obce, lebo to územie susedí s tromi chotármi iných obcí. Je to naozaj veľmi nešťastné riešenie. Čo sa týka obce Kežmarok-Ľubica, tiež považujem tento návrh za nešťastný. Podľa môjho náhľadu nie je možné, aby za dôsledky rozhodnutia minulého režimu, ktorý síce bol urobený v súlade s vtedy platnými právnymi predpismi, ale vieme, ako to bolo. Žiadny národný výbor sa nevzpriečil nikdy voči rozhodnutiam vyšších orgánov a jednoducho bol tento kataster pričlenený ku Kežmarku. Obec ako fyzická jednotka zanikla, kataster ostal. Podľa môjho náhľadu tu urobila veľmi málo vláda. Podľa môjho presvedčenia dnešná Slovenská republika musí prispieť iným spôsobom k vyriešeniu tohto sporu, a nie tým, že my zákonom jednoducho rozhodneme, že jedným zoberieme a druhým dáme. Podľa môjho náhľadu tu urobila veľmi málo vláda, ktorá sa nesnažila nájsť riešenie a prispieť k dohode medzi obidvoma obcami tým, že obec Ľubicu za možný ekonomický zisk z tohto územia odškodní. A tam si myslím, že vedie cesta. Ja preto tento zákon nemôžem podporiť jednak preto, že bol nespravodlivý voči mestu Tvrdošín, voči obci Ľubica, ale v prvom rade preto, že je to zákon nedemokratický a zlý. Ďakujem pekne. (Potlesk.)