I. Farkas, poslanec: (2006-08-03):
Programové vyhlásenie vlády je veľmi všeobecné, obsahuje málo konkrétnych údajov, konkrétnu mieru jednotlivých opatrení a preto sa bude na konci volebného obdobia pohodlne robiť odpočet výsledkov vládnutia. Jedna z mála oblastí, v ktorej sa zhoduje programové vyhlásenie novej vlády s programom a cieľmi vlády predchádzajúcej, je fiškálna rovnováha, čo najskorší termín zavedenia eura, podľa možnosti k 1. 1. 2009 a tým splnenie maastrichtských kritérií s dôrazom na splnenie limitu schodku verejných financií. Zachovanie fiškálnej rovnováhy je smelým plánom vlády, ak zoberieme do úvahy opatrenia, ktoré sú obsahom Programového vyhlásenia vlády a ktoré budú vplývať na rovnováhu rozpočtu verejnej správy. Príjmovú stránku rozpočtu zásadne ovplyvní zavedenie zníženie sadzby dane z pridanej hodnoty. V programovom vyhlásení nie je určený presný okruh komodít, tovarov a služieb, ktorých sa dotkne toto opatrenie, preto nie je možné vyčísliť dopad na daňové príjmy. Zníženie daňového zaťaženia nízko- a strednepríjmových skupín zvyšovaním nezdaniteľného základu takisto zníži daňové príjmy štátneho rozpočtu. Na základe obsahu Programového vyhlásenia vlády sa dá predpokladať, že budúci rozpočet, respektíve budúce rozpočtu budú na výdavkovej stránke štedré. Zavedie sa 13. takzvaný vianočný dôchodok pre dôchodcov, je to sympatické, bude to na prospech dôchodcov, na prospech jednej z najslabších sociálnych skupín. Z akých zdrojov sa však táto štedrosť vykryje, keď vieme, že v akom stave je rozpočet Sociálnej poisťovne. Každá jednorazová tisíckoruna navyše bude znamenať pri súčasnom počte dôchodcov miliardové zaťaženie rozpočtu Sociálnej poisťovne. Uvažuje sa o čiastočnom odškodnení klientov nebankových subjektov. Nie je definovaná miera odškodnenia, určite to bude však viacmiliardová ťarcha pre rozpočet verejnej správy. Na rovnováhu rozpočtu bude vplývať novelizácia Zákonníka práce, zvýšenie minimálnej mzdy, lebo sa tým zvýšia všetky mzdové tarify. Všetky plánované opatrenia vlády v mzdovej politike, v hospodárskej politike, v oblasti verejných financií, sociálnej oblasti v konkrétnej podobe môžu zaťažiť štátny rozpočet v miliardách, ale aj v desiatkach miliárd korún navyše. Ak sa na druhej strane znížia daňové príjmy, ako mieni vláda splniť smelý cieľ, zavedenia eura v čo najrýchlejšom termíne, lebo splnenie limitu schodku verejných financií na základe maastrichtských kritérií bude nemožné. Hospodárstvo krajiny je niečo ako spojené nádoby, daňové príjmy znížite, výdavkovú stránku zaťažíte možno desiatkami miliárd navyše, ako z toho vznikne fiškálna rovnováha a splnenie limitu schodku verejných financií. Azda by to mala zachrániť milionárska daň? Sa pýtam. V Programovom vyhlásení vlády je definovaná regionálna nerovnováha a značné regionálne disparity ako jeden z najväčších problémov krajiny. Napriek tomu podkapitola regionálna politika je veľmi krátka, vágna a nekonkrétna. Je nepochopiteľné, prečo je oblasť regionálneho rozvoja v podkapitole hospodárska politika charakterizovaná len štyrmi vetami. Popri skvalitňovaní infraštruktúry úspech v oblasti regionálneho rozvoja závisí najmä od schopnosti vytvárania pracovných príležitostí v zaostalých regiónoch. V utorok vo výbore pre hospodársku politiku sme viedli zaujímavú odbornú diskusiu s ministrom hospodárstva na tému dostavby 3. a 4. bloku jadrovej elektrárne v Mochovciach. Dnes Slovensko vyváža 20 % vyrobenej elektrickej energie a po prípadnom odstavení časti jadrovej elektrárne v Jasovských Bohuniciach sa zníži výrobná kapacita presne o 20 %. Teda slovenská energetika sa v oblasti výroby elektrickej energie dostane na pokraj sebestačnosti. Nebolo však presne definované, akým spôsobom sa má podieľať Slovenská republika ako akcionár Slovenských elektrární na financovaní alebo zabezpečení financovania výstavby 3. a 4 bloku v Mochovciach a ako to zaťaží následne štátny rozpočet. Čo sa týka rozvoja dopravy, vnímam prípravu a výstavbu diaľnic a rýchlostných komunikácií zahrnutých do transeurópskej dopravnej siete a siete rýchlostných ciest pozitívne. Ako jeden z problémov vnímam však fakt, že južne od línie Trnava – Nitra - Zvolen na juh od vedenia rýchlostnej komunikácie R1, R2, čo je značná časť územia Slovenskej republiky, vláda neplánuje žiadne aktivity, ktoré by sa týkali prípravy výstavby rýchlostných komunikácií. To znamená, že bezmála jedna štvrtina územia Slovenskej republiky bude naďalej bez diaľnice alebo rýchlostnej komunikácie. Napriek tomu, že južná rýchlostná komunikácia R7 bola zahrnutá do národného referenčného rámca. Na Slovensku sa diaľnice a rýchlostné komunikácie doteraz budovali v smere západ - východ. Bolo by žiaduce, aby sa vybudovala rýchlostná komunikácia európskeho významu v smere sever - juh niekde v oblasti rozhrania západného, stredného Slovenska, ktorá by spojila slovensko-poľskú hranicu so slovensko-maďarskou hranicou tak, ako to bolo definované v sústave TINA Európskeho spoločenstva pod číslom rímska 5/C a zároveň by bola súčasťou transeurópskeho ťahu od Pobaltia až po Jadran. Vítam ďalej zámer vlády, že bude podporovať modernizáciu železničných tratí zahrnutých do transeurópskej dopravnej siete. Cez územie Slovenska prechádzajú dva železničné eurokoridory a to koridor Bratislava - Žilina - štátna hranica s Poľskou republikou a koridor Bratislava - Štúrovo - štátna hranica s Maďarskou republikou. Doteraz sa modernizoval ten prvý koridor zo zdrojov Európskej únie a zo štátneho rozpočtu Slovenskej republiky. Uspokojila ma odpoveď ministra dopravy na utorkovom zasadnutí výboru pre hospodársku politiku, že dokonca volebného obdobia sa začnú prípravné práce na modernizácii druhého železničného koridoru ako aj informácia o tom, že vláda má záujem revitalizovať, respektíve rozšíriť riečne prístavy v Bratislave, v Komárne a v Štúrove a vytvoriť tým podmienky na kombinovanú a ekologicky orientovanú nákladnú dopravu. Na záver dovoľte krátke zhrnutie najzávažnejších faktov. Najostrejšia reakcia na okolnosti zostavenia vládnej koalície a vlády samotnej nebola zo strany ostatných politických strán alebo zo strany tlače. Najzávažnejšia reakcia bola zo strany finančných trhov. Natoľko, že Národná banka Slovenska musela viackrát zasiahnuť, intervenovala rádovo v miliardách eur. Skutočnosť, že Programové vyhlásenie vlády je menej ambiciózne, čo sa týka hospodárskeho rastu Slovenska, ako prognózy inštitúcií, finančných inštitúcií, ktoré predpovedali na budúci rok rast vo výške siedmich percent, dokazuje, že obeťou vytvorenia sociálneho štátu bude zníženie tempa hospodárskeho rastu, čo pre krajinu nie je dobré znamenie. Ide o znamenie, že sociálny štát sa bude asi vytvárať na úkor budúcich generácií, ako to bolo pred desiatimi či pätnástimi rokmi. Dámy a páni, ponúkam konštruktívnu spoluprácu v oblasti hospodárskej politiky, dopravy a regionálneho rozvoja. Ďakujem za pozornosť.