Gaborčáková, Soňa, poslankyňa NR SR (2019-05-16):
Dobrý deň, pán predsedajúci, pani ministerka, kolegovia, kolegyne, ja si dovolím teda vystúpiť k dôchodkom. Prvé čítanie som nejako nestihla, takže poviem nejaké také moje poznámky k návrhu novej valorizácie výsluhových dôchodkov. Začala by som takou genézou zvyšovania výsluhových dôchodkov, má to istú genézu a v nej sú viditeľné také tri etapy, a to medzi rokmi 2002 a 2005 sa zvyšovali dôchodky takým spôsobom, že bolo to na báze rastu priemerného služobného platu. V roku 2015 až do roku 2010 sa zvyšovanie dôchodkov policajtov naviazalo na rast inflácie a rast miezd podobne ako v zákone o sociálnom poistení. U profesionálnych vojakov ostalo zvyšovanie naviazané na rast služobných platov. V roku 2011 sa zjednotila valorizácia dôchodkov vojakov a policajtov na báze inflácie a rastu miezd, takto sa valorizovali vlastne dôchodky až do roku 2013. Od roku 2013 prišlo k zásadnej zmene a táto, a táto zmena bola účinná až do konca roku 2017. Dôchodky sa valorizovali takto. A. Základ bol, bol určená pevná časť zvyšovania dôchodkov v systéme dôchodkového poistenia. B. Táto suma sa vydelila číslom 30 a vynásobila sa koeficientom, ktorý bol závislý od počtu rokov služobného pomeru. Zároveň sa stanovilo, že od roku 2018 sa bude zjednocovať systém zvyšovania dôchodkov oboch systémov tak, že sa bude valorizovať indexom rastu spotrebiteľských cien, a teda infláciou. Od roku 2018 sa malo valorizovať infláciou, ale nestalo sa tak a pre rok 2018 sa v prechodnom ustanovení určil iný spôsob valorizácie, a síce za každý rok služobného pomeru patrilo zvýšenie v súčinnosti počtu ukončených služobných rokov a čísla 0,6. V roku 2019 sa zovšeobecnil princíp prijatý v roku 2018 tak, že sa pevná suma zvýšila, zvýšenia dôchodku v systéme dôchodkového poistenia vydelí číslom 15 a vynásobí počtom rokov služobného pomeru. Uvedené fakty naznačujú, že vo veci zvyšovania výsluhových dôchodkov panuje akýsi zmätok, a niečo, niečo to hovorí taktiež z stabilite dôchodkového zabezpečenia silových zložiek. Zvyšovanie výsluhových dôchodkov by si zaslúžilo dlhšiu diskusiu a dať to na pravú mieru. Teraz poviem takú jednu poznámku teda k novele. Zvyšovanie dôchodkov rieši § 68 zákona č. 328/2002 Z. z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov. Tento paragraf má v platnom znení zákona 17 odsek, 17 odsekov, pričom 16. znie: „Od 1. júla 2018 sa výsluhové dôchodky, invalidné výsluhové dôchodky, vdovecké výsluhové dôchodky a sirotské výsluhové dôchodky zvyšujú o percento zvýšenia dôchodkových dávok ustanoveného vo všeobecných predpisoch o sociálnom poistení na kalendárny rok, v ktorom sa tieto dôchodky z výsluhového zabezpečenia zvyšujú.“ To nie je prechodné ustanovenie, a pretože predložený návrh neruší ods. 16 ani nijak onak neobmedzuje jeho účinnosť, podľa mojej mienky bude platiť aj navrhovaná zmena v ods. 1 až 8 a zároveň aj ods. 16. Toto buď potrebuje vysvetlenie, alebo teda nejako dopracovať. K doložke vplyvov. K doložke vplyvov predložený návrh, u predloženého návrhu je uvedené: „Návrh zákona má pozitívny vplyv na výšku nominálnych hodnôt, dávok výsluhového dôchodku, vdoveckého výsluhového dôchodku, vdoveckého výsluhového dôchodku invalidného, výsluhového dôchodku aj sirotského výsluhového dôchodku“ u dotknutých, teda „u dotknutého okruhu poberovateľov.“ Predstavuje to teda zvýšenie príjmov pre domácnosti, tak návrh uvádza. Na druhej strane vplyvy na rozpočte verejnej správy pri tom istom zákone, celkový vplyv na rozpočet útvarov sociálneho zabezpečenia a Vojenského úradu sociálneho zabezpečenia bude pozitívny z dôvodu zníženia výdavkov osobitných účtov na zvýšenie dôchodkových dávok výsluhového zabezpečenia. Neviem, ako sa dá dosiahnuť, aby sa súčasne zvýšili dávky výsluhového zabezpečenia a znížili výdavky z rozpočtu útvarov sociálneho zabezpečenia ministerstva vnútra. To by tiež chcelo vysvetlenie už len z toho dôvodu, že vzniká potom dojem ušetriť výdavky na valorizáciu výsluhových a ďalších dôchodkov zmenou valorizačného mechanizmu, ktorý, ktorý má platiť od roku 2018. Preto tvrdenie v doložke vplyvov čítam tak, že sa síce zvýšia výsluhové dôchodky, ale nezvýšia sa tak, ako by sa zvýšili pri valorizácie infláciou, a to bude mať pozitívny vplyv na rozpočty osobitných účtov. Treba teda v podstate nahlas povedať, že ide o šetrenie na výsluhových dôchodkov podľa toho, ako to bolo v minulosti. Len priemerné ročné zníženie príjmov má malú výpovednú hodnotu. Napríklad pri získaní 25 rokov služobného pomeru môže byť výsluhový dôchodok určený z odlišných priemerných mesačných platov zistených za posledný 10 ukončených rokov služobného pomeru, ale valorizácia bude rovnaká pre všetkých výsluhových dôchodcov, ktorí získali 25 rokov služobného pomeru. Preto treba vypracovať analýzu dopadov na jednotlivé skupiny poberateľov výsluhového dôchodku v triedení podľa počtu služobných rokov a v porovnaní sumy valorizácie podľa metodiky v roku 2017, 2018 navrhovanej metodiky a metódy zvyšovania dôchodkov o infláciu. My sme si, dovolili si takúto prílohu spracovať aj tabuľku a tam to bolo jasne vidieť. Vo vzťahu k systému sociálneho zabezpečenia vojakov a policajtov je nespochybniteľné, že výsluhový dôchodok je napĺňaním základného práva na primerané hmotné zabezpečenie príslušníkov silových rezortov v starobe. Primeranosť sa má posudzovať podľa vzťahov k predchádzajúcej príjmovej úrovni pred priznaním výsluhového dôchodku. Súčasťou primeraného zabezpečenia je aj zvyšovanie výsluhových dôchodkov, ktoré má byť stabilné. Akékoľvek zvyšovanie dôchodkov, ktoré nie je viazané na predchádzajúcu úroveň príjmov, je v rozpore s nálezom Ústavného súdu, a aj keď sa tento nález netýka valorizácie dôchodkov v systéme sociálneho poistenia, tento princíp je univerzálny. Na záver. Kým v systéme sociálneho poistenia sa striktne dodržuje účel valorizácie udržovanie kúpyschopnosti dôchodcov, v systéme sociálneho zabezpečenia chýba akákoľvek väzba na infláciu. Pevná časť valorizácie v starobných dôchodkoch, ktorá sa berie ako základ pre určenie valorizačnej sumy výsluhových dôchodkov, je naviazaná na rast priemerného dôchodku v systéme sociálneho poistenia. Navyše pre valorizáciu starobných dôchodkov platí, že zvýšenie je max. 2 % z priemerného starobného dôchodku, inflácia – suma vyplácaného dôchodku. To znamená, že nízke dôchodky sa zvyšujú o viac, ako je inflácia, vysoké, vysoké dôchodky o infláciu. Tento princíp treba uplatniť aj na výsluhové dôchodky. Aký je logický argument, aby sa výsluhové dôchodky valorizovali inak? Je možné, že existuje nejaká snaha zabrzdiť rast výsluhových dôchodkov cez valorizáciu, ale to by bol určite čudný nápad. Ďakujem za pozornosť.