M. Vášáryová, poslankyňa: (2008-11-27):
Už včera sme si kládli spolu s niektorými našimi kolegami otázku, prečo sme na rozdiel od všetkých zákonom zabezpečených duálnych zobrazovaní nedostali rozpočet vlády Slovenskej republiky, ktorý by mal tiež duálne zobrazovanie, to znamená, že by sme mali eurá a koruny. Rozmýšľala som celý čas, prečo to je a čím ďalej, tým viac, pán minister, sa mi zdá, že v rozpočte pre kultúru je to najmä preto, aby sme si nemohli celkom dobre porovnávať rozpočty. Teda nie ja, lebo ja si to prepočítam, ale tí ostatní, ktorí budú obeťami tohto rozpočtu, aby sa dalo šíriť propagandu napríklad o veľkom zvýšení rozpočtu na slovenskú kultúru. Takže pozrime sa na to, ako tento rozpočet pre kultúru v budúcom roku vyzerá. Je to veľmi zaujímavé čítanie, pretože dnes rokujeme v situácii, keď aj nezáujem koaličných poslancov o rozpočet jasne deklaruje nielen to, že vlastne nie je o čom hovoriť a nič neprejde, žiaden návrh a jednoducho rozpočet je dohodnutý na koaličnej rade a tým to skončilo, ale aj preto, lebo naozaj rokujeme nielen o virtuálnom rozpočte, lebo každý rozpočet je virtuálny, samozrejme, ale rokujeme o virtuálne virtuálnom rozpočte. Ja sa nepripojím k tým novinárom, ktorí dnes píšu, že to je nedovarený rozpočet a podobne, ale dovolím si len upozorniť na posledné odhady hospodárskeho rastu napríklad v susednom Česku, ktoré sa blížia k hranici 2 % a my stále rokujeme o číslach, ktoré sú na úrovni 6,5 s tým, že sa bude zvyšovať deficit Slovenskej republiky. Takže rokujeme o rozpočte, ktorý je virtuálne virtuálny a nevieme vlastne, ako sa nielen hospodárska kríza, ale aj hospodárenie a správanie sa vlády dotkne tohto rozpočtu. Takže, ak tu nesedia všetci naši kolegovia pri tomto zákone zákonov a nikto z vlády, dokonca ani minister kultúry, tak nejavia o to záujem, pretože vedia, že nielenže sa nedá nič zmeniť, ale že to v konečnom dôsledku aj tak bude inak. Takýmto postojom ale, vážení kolegovia, nezlepšíme imidž parlamentu vo verejnosti, a to môžem konštatovať s úplnou istotou, a to je aj jediná istota v tejto časti môjho vystúpenia, keď budem hovoriť o tomto neistom rozpočte. Vláda nám predkladá rozpočet na 3 roky, ale keď sa prizriete číslam rezortu kultúry v rokoch 2010, 2011, zistíte, že mnoho z nich je vlastne len prepisovaním toho istého čísla z roku 2009 a 2008, dokonca aj s chybami, ako to dokázala vo výbore pani poslankyňa Biró a kde pani generálna riaditeľka ministerstva kultúry Hilda Gajdošová musela pripustiť, že sa pomýlili, že dokonca ani úradníci ministerstva nedokázali poriadne prepísať tieto čísla. Kde máme záruku, že aj ostatné čísla sú správne? To nielen znižuje dôveryhodnosť tohto zákona zákonov, ale zároveň musíme konštatovať to, čo sme konštatovali vo výbore, že už sa netreba zaoberať trojročným rozpočtovaním, pretože to nemá zmysel. Pýtali sme sa vo výbore štátneho tajomníka ministerstva kultúry, ale on sa vyhováral na vás, pán minister, na ministerstvo financií, že od vás dostali len 70 % potvrdených financií, takže vlastne nemohli urobiť rozpočtovanie na rok 2010 a 2011 zodpovednejšie. Čo ale znamená pre kultúrne inštitúcie to, že sme zrušili trojročné rozpočtovanie? To znamená, že naše kultúrne inštitúcie si nebudú môcť naplánovať nejaké kvalitnejšie aktivity a každý, kto len trochu privoňal k organizovaniu nejakej kultúrnej aktivity, vie, že zorganizovať skutočne kvalitné výstavy, festivaly, prehliadky sa nedá s ročným rozpočtom. S rozpočtom na jeden rok v kultúre môžete tak akurát paberkovať, nič viac. V časti kultúra v návrhu rozpočtu verejnej správy nájdeme aj plánované zdroje na kultúru z iných rezortov, ktoré v čase nadchádzajúcej krízy a prudkého zníženia hospodárskeho rastu, ako upozornil môj kolega Ivan Mikloš, nielen kvôli hospodárskej kríze, to ešte nevieme, o koľko klesne rozpočet celkom, ale aj jednoducho z 10,4 na 6,5, ktoré predpokladala vláda Slovenskej republiky, ale čuduj sa svete, výdavky iných rezortov vlády na kultúru majú vzrásť o polovicu. Čísla v roku 2008 – vypočujme si ich. Rezorty mali dávať na kultúru 26 mil. eur, ale v roku 2009 52 mil. eur. Kde ich nájdu, pán minister? Majú rezorty o polovicu vyššie rozpočty na tieto kultúrne aktivity? Obce, ktoré, ako poukázali moji predrečníci, budú postihnuté krízou, ich rozpočty majú dať v roku 2009 na kultúru 192 mil. eur, kým v roku 2008 majú plánované 157 mil. a v roku 2007 dali skutočne na kultúru 138 mil. eur, teda vyše 4 mld. korún. A na to isté by som mohla upozorniť aj v predikovaní rozpočtu o výdavkoch VÚC na kultúru. Mali by počítať s vyše 200 mil. korún navyše. A na koniec tohto môjho pokusu odpovedať si vlastne, ako rozpočet pre kultúru vyzerá, som si nechala bonbónik ako dôkaz, že rokujeme dnes skôr o snoch ako o skutočnosti. V návrhu rozpočtu verejnej správy z kapitoly STV sa dozvieme, že vláda predpokladá, že STV bude robiť dlhy až do roku 2011. Koľko dlhov STV budú musieť občania ešte platiť, to nevieme, ani sa to tam neuvádza, takisto ako bohaté budú musieť byť tzv. zmluvy so štátom, cez ktoré vláda predpokladá, citujem: „kompenzovať stratu z hospodárenia STV“ a ktorá by znovu mala, citujem: „mala vstúpiť do platnosti v roku 2009“. Ja som mala pocit, že táto zmluva sa bude prerokúvať na verejnosti, aspoň podľa slov mojich kolegov, takže som zvedavá, či peniaze zo zmluvy so štátom budú schopné prísť do televízie v druhom, aspoň v druhom polroku roku 2010. Ale peniaze, ktoré by vykrývali tieto straty, ktoré rozpočet priamo predpokladá v STV, tam nenájdeme, naopak, v rozpočte sú uvedené pre mňa prekvapujúce  informácie o výške financií, ktoré má STV získať z reklamy. Kým v roku 2008 sa počíta s príjmami z reklamy vo výške 23 mil. eur, teda skoro 700 mil. korún, prosím, porovnajte si to s tým, čo televízia skutočne získa za reklamy, tak v roku 2009 má to byť 26 mil. eur, teda skoro 800 mil. korún a pre roky 2010, 2011 dokonca 32 mil. eur, to je skoro miliarda korún. A pripomínam, že na minulej schôdzi parlamentu sme prijali zákon o audiovizuálnom fonde, ktorý obsahuje zmenu s pozmeňujúcim návrhom pána Rafaja, kde Slovenská televízia v roku 2011 bude mať 1 % reklamného trhu a 5 % na teleshoping. A tu je plán miliardy korún z reklamy. Ja asi tuším, ako to vzniklo. Jednoducho toto je odhad televízie  spred prijatia audiovizuálneho zákona na jednej strane a ešte veľmi optimistický odhad, pravdepodobne, buď nového riaditeľa, alebo ešte starého vedenia za generálneho riaditeľa Hrehu, ale to sú naozaj podľa mňa, teraz použijem neslovenské slovo, „hausnumerá“, lebo neviem nájsť nejaké slovenské slovo, ale ešte nebudem platiť, pretože ešte sme neprijali zákon o tom, že budeme platiť, keď sa budeme vyjadrovať neslovensky. Aký teda lepší dôkaz môžem predložiť, že na ministerstve financií a v slovenskej vláde sa rozmohlo marketingové počítanie, kde 2 + 2 zrejme nie sú 4, ale 10 a kde ministri majú veľmi snové predstavy o stolčeku, prestri sa bez toho, aby bolo naň pracovať. Pripomínam staré slovenské príslovie a naši starí Slováci boli múdri ľudia, bez práce nie sú koláče. Jednoducho, koláče bez práce nebudú. Aj príjmy z úhrad, teda zo zástrčkového zákona, ktorý sme kritizovali, sú plánované na 67 mil. eur pre Slovenskú televíziu, teda 2,2 mld. korún. Pripomínam, že na rok 2008 bolo plánované vyzbierať od občanov 1,89 mld. Sk. Ale zrejme aj to bolo málo, pretože generálny riaditeľ Hreha dostal od vás, pán minister, darček pri svojom nástupe, 100 mil. korún, 90 mil. dostal na rozbehnutie STV3 kanálu a pritom nám pri poslaneckom prieskume v STV, na ktorom sme boli s mojimi kolegami, jasne dali najavo, že ak vôbec mala STV3 fungovať nejakým spôsobom, potrebujú na to ešte minimálne 250 až 280 mil. korún, a to nám povedali, pán minister, v televízii. Kde tieto peniaze v rozpočte sú, pýtam sa. Nie je tam nič. Tak ako v rozpočte na rok 2008 nie je tých 164 mil. korún, ktoré si nový generálny riaditeľ STV Nižňanský vypýtal od ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny. A keďže ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny tejto sociálnej vlády neminulo miliardu korún, tak Slovenská televízia preto, že je vytunelovaná, že nie je dobre riadená, že sme prijali zlý zástrčkový zákon, dostane z ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny 164 mil. za chyby v riadení televízie. Krátko a jasne povedané, prosím vás, v rozpočte verejnej správy nečítajte kapitolu STV, nemá to žiaden zmysel. Ale čo sa teda dá vyčítať z rozpočtu? To je moja druhá otázka. Pokúsim sa na niektoré veci odpovedať. Jedným z dobrých prostriedkov na odkrytie skutočnosti je zverejniť podiel výdavkov ministerstva kultúry k hrubému domácemu produktu. Vždy sa to tak robilo, ale v tomto rozpočte tieto čísla nenájdete. Tak som si ich musela vypočítať sama. V roku 2006 bolo pre kultúru vyčlenených 4,57 mld. korún, teda pomer k HDP bol 0,28 %, málo. Európske normy sú úplne iné. V roku 2007 bol rozpočet taký škandalózny, že sa počítalo s poklesom tohto podielu na 0,23 %, ale ku koncu roka aj prácou našich kolegov vo výbore sa rozpočet zvýšil o 550 miliónov korún na úroveň 4,7 mld., teda pomer k rozpočtu bol predsa len o pár desatín percenta trošku vyšší. Rozpočet pre rok 2008 je plánovaný na úrovni 5,11 mld. korún, to znamená 0,26 HDP, teda stále pokles 2 desatiny percenta. A rok 2008 k predpokladanému rastu HDP, tak ako ho predložilo ministerstvo financií, je to len 0,26 %, teda je to pokles aj v roku 2008 a pritom sme sa zaviazali v Európskej únii, že budeme zvyšovať výdavky na kultúru. Ja som realista, nechcem tak ako programové vyhlásenie tejto vlády do dvoch rokov skočiť do roku 2010 na 1 % tak, ako je to zvykom v štáte EÚ, nakoniec bolo to aj vo vládnom programe Slovenskej národnej strany. Ja som príliš veľký realista, aby som niečo takéto mohla tvrdiť, ale ak by sa podarilo udržať vyšší hospodársky rast, ako bude predpokladaný 4,6 %, alebo ako niektorí predpokladajú 3 % na Slovensku, nebol by to až taký nereálny cieľ, veď táto vláda má v rozpočte o 126, o 126 miliárd slovenských korún viac, ako mala vláda Mikuláša Dzurindu v roku 2006. A možno by stačili na zvýšenie rozpočtu kultúry tie 2 miliardy, ktoré ako lup skončia na Cypre. Rozpočet ministerstva kultúry na rok 2009 by mal byť vo výške 5,694 mld. korún. Minister deklaroval, že je to nárast o 11 %. Ale ja sa pýtam: Je tam zakalkulovaná zmluva so štátom, tých 500 miliónov, pán minister? Pôjde tých 500 miliónov na vykrytie zlého hospodárenia STV z rozpočtu ministerstva kultúry? Alebo to bude z vášho rozpočtu alebo zo zvýšeného rozpočtu predsedu vlády? To je veľmi dôležité, aby sme vedeli posúdiť, či sa naozaj zvyšuje rozpočet ministerstva kultúry. Lebo to by potom znamenalo, že sa rozpočet ministerstva kultúry udrží len tak, ako v roku 2008 na úrovni 5,1 mld. korún, to znamená, že to bude menej ako v roku 2008, pretože infláciu treba odpočítať, a to ešte nezdôrazňujem hospodársky rast. Pán minister sa v rozpočte chváli, že na činnosť rozpočtových a príspevkových organizácií, teda to, čo ide skutočne na kultúru, čo nejde ani na platy kňazov, čo nejde ani na platy pracovníkov v kultúre, ani na udržiavanie budov atď., bude v roku 2009 340 mil. korún, ale zároveň je tam jasne naznačené, kto dostane týchto 340 mil. korún, o tom bude rozhodovať sám pán minister.  Je to rozkošný spôsob, ako si zaviazať ľudí politicky. Oceňujem, aj keď povedzme si pravdu, 340 miliónov pre 33 príspevkových a rozpočtových organizácií ministerstva kultúry znamená priemerne 10 miliónov pre každú z týchto organizácií. Nechcem to zľahčovať a povedať, že to je nič. Ja si myslím, že každá z týchto organizácií by sa veľmi potešila, keby dostala na program tých 10 miliónov, lebo, pán minister, neviem, či viete, ale každá kultúrna inštitúcia v podstate môže použiť len 7 % svojho rozpočtu na skutočne kultúrne programy. Takže ja túto snahu pána ministra oceňujem, možno urobia trošku lepší katalóg, lebo úroveň katalógov našich kultúrnych inštitúcií je skutočne niekedy žalostná alebo možno nejakú výstavu navyše. Ale chcem povedať jednu vec, takto postavené riešenie, že bude o tom rozhodovať pán minister podľa toho, ako sa dohodne s vedením niektorých inštitúcií, znamená, že to nie je systémové riešenie. Je to vyslovene straníckopolitické riešenie a podľa mojich skúseností nepovedie k zvýšeniu kvality prezentácie slovenskej kultúry. Alebo týchto 340 miliónov pôjde na zvýšené výdavky na centrálne verejné obstarávanie, ktoré riadi ministerstvo kultúry, takže v Bratislave sa rozhoduje, aký papier sa bude používať na printy v opere Košiciach, dokonca aj papier pre intímnejšie potreby. Dovoľujem si upozorniť, že už začínajú vychádzať články, ktoré spochybňujú, a celkom oprávnene, pán minister, ja chodím do tých inštitúcii, spochybňujú, že centrálne verejné obstarávanie zlacňuje nákup papiera, printové služby a podobne a to sa chystá ešte upratovanie, ktoré bude riadené aj v Prešove úradníkom z bratislavského ministerstva kultúry. Ja tu nebudem hovoriť, aké mám podozrenia, ale myslím si, že tieto peniaze bude treba sledovať. A snáď ešte jedno číslo, ktoré je ale v rozpočte ministerstva kultúry najväčším nárastom, ale to snáď ani nikoho neprekvapí, veď sme tu skúsení ľudia. Ministerstvu kultúry narastie na administratívnu činnosť o 28 % viac financií. To je absolútne najväčší nárast, ktorý vôbec má ministerstvo kultúry. Pritom grantový systém, ktorý spotreboval v roku 2006 800 miliónov korún, pán minister sa chváli, že má na granty vydelených úžasných 750 miliónov korún. Aby som citovala z tohto materiálu z komentára, ktorý pripravilo ministerstvo kultúry k rozpočtu: „Ostatné bežné výdavky stagnujú, prípadne poklesli,“ koniec citátu. Ako to teda vyzerá v kapitálových výdavkoch? Teda akým spôsobom budeme v budúcom roku – lebo ako som hovorila, hovoriť o roku 2010, 2011 vôbec nemá zmysel – investovať do slovenskej kultúry? Budem väčšinou citovať z komentára ministerstva kultúry: „Kapitálové výdavky klesajú a“ – citujem úplne presne – „bude potrebné obmedziť rekonštrukcie sídelných budov.“ Ďalej citujem: „Finančné prostriedky budov sú nedostačujúce, pokles kapitálových výdavkov v roku 2009 ďalších 280 miliónov,“ a pritom sa finančná kríza prehlbuje. Je to ten, prepáčte, finančný nárast? Pokles kapitálových výdavkov v roku 2009 oproti roku 2008 je vyjadrený indexom 84,16. A to hovorím, nebudem spomínať index z roku 2010, lebo by sme sa museli smiať, lebo tam je index 0,66. Ja vrelo v tomto komentári súhlasím s ministerstvom a ja som vo výbore upozornila aj na zmenu grantového systému, podmienok grantového systému. Ministerstvo kultúry totiž rozhodlo, že bude žiadať len 95 % spolufinancovania, dúfam, že o tom viete, pán minister, lebo vraj žiadatelia nemajú dostatok finančných prostriedkov. Ale jednoduchá logická matematika pre mňa znamená, že bude vlastne menej možností financovať z grantového systému, bude menej projektov. To je matematická logika, logika propagandy bude zrejme iná. A pikantná veta z komentára. Toto je také nakoniec skutočne to, čomu sa hovorí pikoška. Viete, čo je jeden z dvoch najvyšších príjmov rozpočtovej kapitoly ministerstva kultúry? Tak jeden príjem je od študentov, ktorí si chodia vypožičiavať knihy, ale ten druhý najvyšší príjem je prenájom budovy pre americké veľvyslanectvo. To je milé, pikantné. Komentár ľutuje, že poklesom dolára prichádza o plánované príjmy. Naozaj je to pre mňa pikantné, najmä, keď si analyzujeme priority zahraničnej politiky tejto vlády. Ministerstvo kultúry na záver svojho komentára k rozpočtu uvádza, že ministerstvo kultúry by potrebovalo minimálny rast svojich výdavkov na úrovni 110,6 % finančných prostriedkov, ale to je len na to, zdôrazňuje to komentár ministerstva kultúry, aby pokrylo nevyhnutné potreby. Čiže, keď pán minister hovorí – logika čísel nepustí –, že je rád, že sa zvýšili financie pre ministerstvo kultúry na úrovni 11 % a 110,6 % potrebuje na to, aby udržal nevyhnutné potreby, to znamená, že ministerstvo kultúry bude mať, ak sa udrží hospodársky rast, len na nevyhnutné potreby a na to som chcela upozorniť. To znamená, že ide len o to, aby sme dáko prežili. A nakoniec by som chcela upozorniť na jednu vec. Zvýšenie finančných prostriedkov tak ako tu o tom hovorili mnohí kolegovia, je na informatizáciu, digitalizáciu a cestujem po Slovensku a začínam mapovať, aké prístroje sa kupujú, na základe akého systému a ako sa robí digitalizácia knižníc a kultúrnych inštitúcií. Ja si myslím, že bude dosť priestoru a veľa materiálu o tom hovoriť na nasledujúcich schôdzach. Ďakujem veľmi pekne za pozornosť.