O. Nachtmannová, poslankyňa: (2007-07-03):
Rovnako častou výhradou bolo obmedzenie právomoci akademického senátu, a to najmä v otázke schvaľovania rozpočtu. Aj teraz u mojich predrečníkov rezonovala táto otázka bez ohľadu na to, že táto otázka je riešená v pozmeňujúcom návrhu v spoločnej správe s tým, že sa zavádza duálny systém schvaľovania rozpočtu. Rovnovážne rozdelenie právomocí medzi akademickým senátom, rektorom a správnou radou má svoju logiku. Ak budú všetky tri zainteresované zložky spolupracovať, vysoké školy môžu napredovať. So záujmom ako určite mnohí z vás si pozerám a analyzujem komentáre a reakcie občanov Slovenskej republiky v on line diskusiách na webe. Nedávno ma zaujal diskusný príspevok s veľmi sugestívnym názvom Ide o všetko. Citujem: „Málokto si uvedomuje závažnosť situácie. Ináč by už dávno išiel do ulíc a protestoval nie proti, ale za podstatnú reformu školstva. Iba posilnením kvality vysokoškolského štúdia sa prehĺbi vzťah študentov ku svojej alma mater. Začali by si písať na vizitky nielen tituly, ale aj vysoké školy, kde ich získali. A v tom okamihu by im od samého začiatku išlo viac o to, čo sa na svojej univerzite naučia, než o to, ako príjemne a bezstarostne stráviť roky štúdia štátom a rodičmi subvenovaného študentského života.“ Koniec citátu. Kvantitatívne sa vysoké školy na Slovensku rozmohli. V roku 2002 bolo na Slovensku 22 vysokých škôl. V súčasnosti ich je 33. Na porovnanie s Dánskom, ktoré je počtom obyvateľov porovnateľnou krajinou so Slovenskou republikou, je momentálne 9 vysokých škôl. V minulosti ich bolo 13. Dánsko ide skôr cestou zlučovania vysokých škôl než ich kvantitatívnym rozmachom. Vo výročnej správe o stave vysokého školstva za rok 2006 na Slovensku sa uvádza, že v roku 2006 študovalo na našich vysokých školách najviac študentov v doterajšej histórii, a to 209 517, čo predstavuje medziročný nárast o 10,4 percenta. V roku 2006 sa zvýšil podiel novoprijatých študentov na populácii 19-ročných, keď podiel novoprijatých predstavoval 75,2 percenta na populácii 19-ročných. Opäť porovnanie. V škandinávskych krajinách, ktoré vzdelávanie považujú za najvyššiu pridanú hodnotu, pokračujú vo vyšších formách štúdia takmer dve tretiny mladých ľudí. Opäť sme kvantitatívne na tom lepšie. U nás to teraz vychádza na tri štvrtiny, ale je toto vzdelanie kvalitatívne porovnateľné? Je najvyšší čas začať budovať kvalitné vysoké školy, a nie okyptené vzdelávacie inštitúcie s hlavným záujmom momentálneho zisku. (Potlesk.) Preto bolo a je potrebné novelizovať zákon č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách. Pri novele sa vychádza z programového vyhlásenia vlády, citujem z časti vysoké školstvo: „Vláda pripraví novelizáciu vysokoškolského zákona s väzbou na vytváranie európskeho priestoru vysokoškolského vzdelávania na nové potreby vysokého školstva a vedy. Zákon musí priniesť vyššiu mobilitu študentov, zlepšenie vzdelávacieho a vedeckovýskumného procesu s prepojením na aktuálne požiadavky z praxe.“ Aká je situácia v zákone, čo sa týka mobility a flexibility študentov. Upravuje sa poskytovanie spoločných študijných programov. Vysoká škola môže zabezpečovať študijný program v spolupráci s inými vysokými školami vrátane vysokých škôl z tretích štátov. Stanovujú sa pravidlá, ktoré zaručia študentom takto zvoleného programu riadne ukončenie štúdia. Absolventi takýchto študijných programov sú obvykle absolventmi všetkých spolupracujúcich vysokých škôl. Môže im byť udelený vysokoškolský diplom z každej vysokej školy alebo spoločný diplom spolupracujúcich vysokých škôl. Okrem toho, že táto úprava vyplýva z programového vyhlásenia vlády, na podporu vytvárania spoločných študijných programov sa v súčasnosti kladie zvýšený dôraz aj v rámci podpory bilaterálnej a multilaterálnej spolupráce vysokých škôl v rámci Bolonského procesu. Upravuje sa možnosť vysokých škôl prijímať študentov na čas štúdia v rámci výmenných pobytov študentov. Podľa súčasnej právnej úpravy nie je jednoznačné postavenie týchto študentov a vládne v tom chaos a ľubovôľa rôznych subjektov. Predložená novela vnáša do akademickej mobility poriadok a pravidlá. Študent, ktorý v rámci výmeny absolvuje semester, trimester na vysokej škole má status študenta, má preukaz študenta a viažu sa naňho všetky práva a povinnosti ostatných študentov. Ďalšia priorita vychádzajúca z programového vyhlásenia vlády – zlepšenie vzdelávacieho a vedeckovýskumného procesu s prepojením na aktuálne požiadavky praxe. V novele vysokoškolského zákona je veľa bodov, ktoré súvisia s touto požiadavkou. Do vysokoškolského zákona sa vkladá nový tretí oddiel, na základe ktorého sa upravujú úlohy špecializovaných pracovísk verejných vysokých škôl, ktorých cieľom je zabezpečenie aplikácie nových poznatkov v praxi, koncentrovanie špičkových vedeckých kapacít na jednom mieste, rovnako aj vytváranie špeciálnych podmienok pre začínajúcich podnikateľov v oblasti vedy a výskumu, najmä z radov absolventov z príslušnej vysokej školy. Cieľom je koncentrovať vedu a výskum pri vysokých školách a zlepšiť prenos poznatkov z vysokých škôl do spoločenskej praxe. Aj určité obmedzenie úväzku vysokoškolského učiteľa podľa môjho názoru posilňuje kvalitu vysokoškolského vzdelávania a vedeckej činnosti vysokej školy tým, že plnohodnotným pôsobením vysokoškolského učiteľa na vysokej škole sa v oblasti vedy a výskumu urobí určite viac. Ak vysokoškolský učiteľ pôsobí na troch, štyroch vysokých školách, asi sa o plnohodnotnom pôsobení hovoriť nedá. (Potlesk.) Samotný diplom a titul nie je garantom poznatkov. Vrátim sa k úvodu, v ktorom som citovala diskusný príspevok s názvom Ide o všetko. Je skutočne najvyšší čas, aby sa do vysokoškolského vzdelávania zaviedol systém a poriadok, aby vysokoškolské vzdelávanie nebolo len o biznise. Na Slovensku potrebujeme nie ľudí posadnutých túžbou získať diplom a titul, ale skutočne vzdelaných ľudí. Dúfam, vážené kolegyne a kolegovia, že nebudeme brať ohľad na záujmy jednotlivcov, ale spoločnosti ako celku. Partikulárne záujmy v oblasti vzdelávania sú o to nebezpečnejšie, že ich negatívne dôsledky sa objavia po mnohých rokoch. Preto je potrebné prijať novelu vysokoškolského zákona, ktorá presadzuje zásadné veci v otázke skvalitnenia vzdelávania. Vysoké školy musia začať cítiť tlak k zodpovednosti za vedomosti a poznatky svojich študentov. Nie je dôvod na stiahnutie návrhu na dopracovanie. Práve naopak, prijatie tejto novely zákona v hodine dvanástej. Cítime silný tlak na neprijatie tejto novely. Prečo asi. Que prodest. Určite nie budúcnosti Slovenska. Bez prijatia novely zákona to totiž dopadne zle nielen s našimi vysokými školami, ale s celou spoločnosťou. Ďakujem pekne. (Potlesk.)