P. Hrušovský, predseda NR SR: (2002-12-09):
Nech sa páči, pán predseda Stahl. J. Stahl, predseda Najvyššieho kontrolného úradu SR: Vážený pán predseda Národnej rady Slovenskej republiky, vážené dámy poslankyne, vážení páni poslanci, vážený pán minister vlády Slovenskej republiky, vážení prítomní. Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky vypracoval a predkladá Národnej rade Slovenskej republiky stanovisko k návrhu štátneho rozpočtu Slovenskej republiky na rok 2003 na základe ustanovenia § 5 ods. 1 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 39/1993 Z. z. o Najvyššom kontrolnom úrade Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov a uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky č. 30 zo dňa 6. novembra 2002. V predloženom stanovisku sa Najvyšší kontrolný úrad opiera o vlastné poznatky z kontrolnej činnosti, o analýzu materiálov vlády, ministerstiev, ostatných ústredných orgánov, správcov jednotlivých kapitol Národnej banky Slovenska a ďalších subjektov. Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky konštatuje, že v § 1 návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2003 sú celkové príjmy štátneho rozpočtu rozpočtované sumou 235 miliárd Sk, celkové výdavky štátneho rozpočtu sú určené sumou 291 800 miliónov Sk, schodok štátneho rozpočtu je určený sumou 56 800 miliónov Sk. Základným predpokladom reálnosti návrhu štátneho rozpočtu na rok 2003 bolo, respektíve je schválenie príslušných legislatívnych návrhov, ktoré vláda Slovenskej republiky v súvislosti s jeho prípravou predložila do Národnej rady Slovenskej republiky. Stanovisko Najvyššieho kontrolného úradu je zamerané najmä na identifikáciu rizík a rezerv plnenia rozpočtovaných príjmov a určených výdavkov štátneho rozpočtu. Splnenie rozpočtu príjmov vyžaduje okrem schválenia s rozpočtom súvisiacich legislatívnych návrhov aj prijatie účinných opatrení na zlepšenie finančnej disciplíny, zvýšenie efektívnosti daňovej a colnej správy a zlepšenie súčinnosti daňových a colných orgánov s ostatnými príslušnými orgánmi štátnej správy. Rozpočtovanie daňových príjmov s nárastom 34,5 miliardy Sk si vyžiada aj prijatie účinných opatrení na dosiahnutie stanoveného cieľa. K zlepšeniu finančnej disciplíny by mal prispieť Úrad daňového preverovania, ktorý bol zriadený na základe zákona č. 182/2002 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 150/2001 Z. z. o daňových orgánoch, a zriadenie Daňového úradu pre vybrané daňové subjekty so sídlom v Bratislave, ktorý má spracúvať a kontrolovať okrem peňažných ústavov a poisťovní aj podnikateľské subjekty s ročným obratom nad 1 miliardu Sk. Na zamedzenie daňových únikov, rastu daňových nedoplatkov je potrebné prijať účinnejšie opatrenia smerujúce k efektívnejšiemu vymáhaniu daní, najmä k efektívnej daňovej exekúcii a pružnejšiemu trestnému konaniu. Potrebná je tiež lepšia súčinnosť všetkých orgánov štátnej správy za účelom poskytovania informácií daňovým a colným orgánom od orgánov, ktoré povoľujú a evidujú podnikateľskú činnosť z katastrálnych úradov, z evidencie motorových dopravných prostriedkov, bánk a podobne. Nevyhnutná je tiež stabilizácia daňového informačného systému APV DIS. Jeho pravidelná údržba a aktualizácia v súlade s prijatými legislatívnymi zmenami je potrebná na zlepšenie výberu daní, na odhaľovanie daňových únikov a  na zníženie náročnosti administratívnych prác zamestnancov daňovej správy. Daňový informačný systém v súčasnosti uvedené kritériá nespĺňa. Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky hodnotí splnenie rozpočtovaných daňových príjmov v roku 2003 ako reálne za predpokladu zlepšenia podmienok v daňovej a colnej správe. Vo výdavkovej časti štátneho rozpočtu je aj v roku 2003 mimoriadne aktuálna úloha zabezpečenia maximálnej hospodárnosti a efektívnosti použitia rozpočtových prostriedkov. Najvyšší kontrolný úrad konštatuje, že významnou súčasťou prác na tvorbe návrhu štátneho rozpočtu je stanovovanie limitov zamestnancov a k tomu pričlenených mzdových prostriedkov. Z kontrolných poznatkov Najvyššieho kontrolného úradu vyplýva, že viac rokov sa opakuje jav typický takmer pre všetky rezorty, respektíve kapitoly štátneho rozpočtu, keď stavy, respektíve limity zamestnancov sa nenapĺňajú, avšak rozpočtom stanovené limity miezd, platov, služobných príjmov a ostatných osobných výdavkov sa prekračujú. Stanovené limity zamestnancov a mzdových prostriedkov sa pritom obchádzajú tým, že rôzne druhy prác, ktoré podľa Najvyššieho kontrolného úradu mali byť vykryté stanoveným limitom zamestnancov a mzdovými prostriedkami, sú uhrádzané z bežných výdavkov. Veľmi rozšíreným javom je objednávanie niektorých činností, najmä v oblasti právnych služieb, rôznych upratovacích a čistiacich prác. Týmto dochádza ku skresľovaniu skutočnej potreby zamestnancov a k oslabovaniu významu limitu zamestnancov a mzdových prostriedkov ako nástrojov riadenia ekonomiky a v konečnom dôsledku k nehospodárnemu použitiu prostriedkov štátneho rozpočtu. Táto problematika si vyžaduje systémové opatrenia zamerané najmä na riešenie administratívnej pripravenosti ústredných orgánov Slovenskej republiky na vstup do Európskej únie, reformu verejnej správy a s tým súvisiacim presunom pôsobnosti na orgány územnej samosprávy. Rizikom v rozpočte mzdových prostriedkov na rok 2003 je aj dopad realizácie niektorých ustanovení, ktoré nadobudnú účinnosť v roku 2003. Návrh štátneho rozpočtu na rok 2003 v niektorých kapitolách nevytvára podmienky na plnenie činnosti, na ktoré boli tieto subjekty zriadené príslušnými zákonmi, v požadovanej kvalite a potrebnom rozsahu. V návrhu štátneho rozpočtu sú uvedené menovité investičné akcie. Tieto sú väčšinou rozostavané už pomerne dlhú dobu a ich predpokladaný termín dokončenia sa nedodržal. Z tohto hľadiska je opodstatnená požiadavka uvedené investičné akcie čo najskôr ukončiť a odovzdať do užívania, aby sa nepredražovala ich výstavba. Pokiaľ na ich realizáciu nie sú prostriedky v štátnom rozpočte, je potrebné zvážiť, či tieto investičné akcie bude efektívne zabezpečovať formou úverov, a tým zvyšovať zadlženosť štátu, či hľadať iné spôsoby. Rozpočet výdavkov na rok 2003 z hľadiska zabezpečenia princípu hospodárnosti a efektívnosti použitia rozpočtových prostriedkov negatívne ovplyvnil stav procesu reformy verejnej správy. Značný objem výdavkov rozpočtovaných prostredníctvom kapitol krajských úradov poukazuje na zložitosť procesu presunu pôsobností na samosprávne orgány. V kapitolách krajských úradov sú potenciálne rezervy pri čerpaní výdavkov okresných úradov. V zmysle zákona č. 416/2001 Z. z. o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a vyššie územné celky a nadväzujúcich predpisov bol v priebehu roka 2002 realizovaný prenos pôsobností z týchto orgánov prevažne na obce a vyššie územné celky. Existencia okresných úradov sa však v súčasnosti predpokladá počas celého roku 2003. Pozitívnym prvkom návrhu štátneho rozpočtu na rok 2003 je skutočnosť, že v súlade so zákonom o rozpočtových pravidlách na rozdiel od štátneho rozpočtu na rok 2002 sú v ňom zahrnuté aj výdavky na úhradu úrokov, ktoré súvisia s reštrukturalizáciou bánk, čo zvyšuje transparentnosť návrhu štátneho rozpočtu. Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky uplatnil k niektorým ustanoveniam návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2003 pripomienky, ktoré odporúča Národnej rade Slovenskej republiky využiť pri prerokúvaní návrhu štátneho rozpočtu na rok 2003. Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky odporúča Národnej rade Slovenskej republiky využiť toto stanovisko k návrhu štátneho rozpočtu Slovenskej republiky na rok 2003 aj v ďalšom legislatívnom procese. Ďakujem vám za pozornosť.