B. Bugár, podpredseda: (2002-05-21):
P. Delinga, poslanec: Vážený pán predsedajúci, vážený pán minister, panie poslankyne, páni poslanci, ide o veľmi dôležitý zákon, ktorý v našej praxi prináša určité, tak ako povedal pán minister, povedal by som vylepšenia bankového styku a styku s klientelou a hlavne určité preventívne zásahy do toho, aby sa u nás prali špinavé peniaze. Vychádzajúc z toho, že keď som si preštudoval dôvodovú správu, kde sa poukazuje na to, že zatiaľ zhruba okolo 5 % prípadov, ktoré boli v šetrení a ktoré boli nahlásené finančnej polícii, sa ukázali z tých prípadov ako trestné činy a ukázali sa ako prípady jasne identifikované, aj napriek tomu z hľadiska posúdenia objemu financií je to značná suma. Súhlasím aj s tým, že to sprísnené kritérium, a myslím, že aj vy viacerí, ktoré doteraz platilo nahlasovaní, najmä všetkých operácií, či už v obchodnom alebo neobchodnom styku, ktoré presahovali rámec 100 000 Sk, je podľa mňa a aj podľa tejto správy a podľa zváženia vlády príliš obmedzené a bolo veľmi náročné na byrokraciu. Myslím si, že teraz, keď sa táto hranica zvyšuje na tých 15 000 eúr v niektorých tých obchodných operáciách, čo je zhruba pri dnešnom kurze okolo 630 000 Sk, myslím, že tým sa dostávame na hranicu, ktorá bola aj v tom pôvodnom, nenovelizovanom zákone, ale dostávame sa na hranicu vo všeobecnosti platnú v Európskej únii. Chcem však v tomto prvom čítaní, pán minister, keby ste sa zamysleli, a možno, že aj teraz, ale ešte predtým, než to prejde do druhého čítania, nad niektorými vážnejšími pojmami. Predovšetkým v bode 5, kde novelizujete alebo kde dávate § 5, v ods. 2 sú vymenované povinnosti identifikácie každej fyzickej alebo právnickej osoby, ktorá sa pripravuje na neobvyklú obchodnú operáciu alebo ju vykonáva. Tento termín som nenašiel v dôvodovej správe a nenašiel som to ani v citácii v tých článkoch dohody alebo zhody, ktorú pripájate k návrhu zákona, ak som zle čítal, ospravedlňujem sa, nenašiel som identifikáciu na Európsku úniu, čo to znamená neobvyklá obchodná operácia? Či táto neobvyklá obchodná operácia vyplýva z nejakej podstaty výšky, ktorá už je ďalej samozrejme identifikovaná, okolo 15 000, ale viete, keď je ďalšie písmeno b) obchodná operácia v hodnote najmenej, tak je jasné, že to je asi tiež neobvyklá operácia, čiže to predchádzajúce písmeno ma vedie k tomu, že to bude príliš znovu byrokratický a subjektívny moment, kedy príslušní oprávnení činitelia podľa tohto zákona môžu akúkoľvek obchodnú operáciu považovať za neobvyklú. Teda aspoň v dôvodovej správe by som bol predpokladal, že by ministerstvo vnútra bolo podľa doterajších skúseností, ktoré má s aplikáciou zákona, trošku filozoficky alebo adekvátne, reálne popísalo, čo tým má na mysli. Ďalej by som sa chcel, pán minister, zamyslieť spolu s vami nad bodom 3, kde hovoríte, že poisťovňa a pobočka zahraničnej poisťovne identifikuje aj každú fyzickú osobu, ak pravidelná výška prémie zo životného poistenia, splatná za kalendárny rok, dosiahne hodnotu najmenej 1 000 eúr alebo jednorazová prémia dosiahne hodnotu najmenej 2 500 eúr. Ja myslím, dajú sa vyplatiť z poisťovne peniaze bez toho, aby táto osoba bola neidentifikovaná? A to je jedno, či bude 1 euro, to je na tej strane 3, bod 3, to je ten § 5, ktorý som hovoril. Hneď pod tým, čo som hovoril, že poisťovne identifikujú každú fyzickú osobu, ak pravidelná výška prémie... a tak ďalej. Ja si myslím, že u nepravidelnej výšky, čiže pri akejkoľvek prémii, alebo pri akomkoľvek vklade, alebo pri akejkoľvek finančnej transakcii každá poisťovňa eviduje, komu vyplatí peniaze, asi tu neexistuje nejaké vyplácanie na doručiteľa, alebo vyplácanie doručiteľa, alebo vyplácanie na nejakú nekonkrétnu osobu, čiže považujem to za zbytočné, alebo či tu vznikli nejaké vážne problémy z hľadiska toho, že niekto dostal prémiu zo životného poistenia a keď ju dostane povedzme nad úroveň 1 000 eúr, čiže 42 000 Sk, že by mal byť podozrivý alebo malo by to byť považované, že si tam túto prémiu akosi vyidentifikoval sám, alebo si ju vytiahol z klobúka, alebo ja neviem, proste je to podľa nejakých pravidiel, takže nezdá sa mi z hľadiska povahy tohto zákona a posúdenia, o čo tu ide, veľmi jasné. Samozrejme, viac som tu očakával, väčšie sprísnenie z pohľadu toho, čo sa u nás v našej spoločnosti deje, a to sú tie nebankové subjekty, vlastne identifikácia ich obchodných operácií, to keby bolo bývalo sprísnené v tomto návrhu zákona, bol by som to považoval za ďaleko dôveryhodnejší dokument, ktorý by sme teraz mali prerokúvať v Národnej rade, aby tam v budúcnosti, lebo to, čo už je za nami, zrejme týmto zákonom neodstránime, ale v budúcnosti, ak sa niekto pokúsi týmto smerom, proste aby tam každá indentifikácia bola jasne zachytená, transparentná, prípadne hlásená a podobne. Neviem, či to je niekde zapísané. Ďalej by som ešte chcel, pán minister, v tomto prvom čítaní poukázať na § 9a, ktorý vsúvate na strane 5 do bodu 17, a to je výplata vkladu na doručiteľa, kde idete do takého stavu, že každý, kto má vkladnú knižku na doručiteľa, nie na meno, a čo už u nás neexistuje v podstate, pretože asi všetky vklady podľa doterajšieho zákona sa museli identifikovať a keď sa neidentifikovali, tak sa identifikujú pri výplate, ale čo je tu nóvum, že ak niekto dostane viac ako 630 000 Sk, to jest 15 000 eúr, môže ich dostať len po 7 dňoch. To je jedno, či tieto peniaze povedzme tam sporil za účelom, že si kúpi nejaký nábytok, že si kúpi auto, že si kúpi nejakú inú nemovitosť, považujem to za určité obmedzenie slobody s nakladaním so svojimi peniazmi, že len čo dostanem nejakú možnosť zakúpiť si určitú vec, mám nasporené dlhodobo prostriedky na vkladnej knižke a môžem a musím predpokladať, že len o 7 dní môžem dostať, ak chcem vyplatiť 650 000 Sk zo svojich peňazí. Čiže neviem, či to je z hľadiska ústavy, či nie je to neoprávnené zadržovanie, pretože, samozrejme, že môžem pri predkladaní tejto žiadosti, a mal by som zdôvodniť, že idem si tie peniaze, svoje peniaze požičať, chcem ich použiť na určitý účel, povedzme kupujem auto alebo prípadne niečo iné, považujem to nie za celkom relevantnú a jasnú záležitosť z pohľadu našej ústavy. Nakoniec myslím, že by stačili aj 3 alebo 4 dni, pretože banky, obyčajne keď ide o väčšiu sumu peňazí, myslím niektoré nad 100 000 Sk, niektoré nad 300 000 Sk, tak jedine ak nie sú v cudzej mene, tak dávajú 1 alebo 2 dni na to, aby si občan nahlásil tento výber a ja myslím, že by to mohla byť dostačujúca doba. Ďalej v § 11 v oznamovacej povinnosti sa pri vykonávaní štátneho dohľadu alebo štátneho dozoru a potom vo vysvetlivkách na tú 25a sa spomínajú aj stavebné sporiteľne a stavebné sporenie. Nie je mi v tomto prípade jasné, ako to je myslené. Či je to myslené na vklady do týchto sporiteľní alebo či je to myslené na úvery z týchto poistení. To znamená, že ja si idem z tejto stavebnej poisťovne požičať napríklad pol milióna korún, či teda ide už o identifikáciu z pohľadu finančnej polície a podobne. Čiže toto nie je vysvetlené ani v dôvodovej správe a myslím, že ak máme tento zákon v druhom čítaní posúdiť veľmi kvalifikovane, bolo by žiadúce, ak nie teraz hneď, tak do toho druhého čítania, aby ste sa na ministerstve nad týmto zamysleli. Ďakujem pekne.