V. Veteška, podpredseda NR SR: (2004-10-26):
A. Blajsko, poslanec: Vážený pán predsedajúci, pani poslankyne, páni poslanci, pán minister, doplnkové dôchodkové poistenie je mimoriadne pozitívne hodnotené či už zo strany poistencov, alebo aj zamestnávateľov, ktorí do doplnkového dôchodkového poistenia významne prispievajú. Výsledkom je nielen teda ich masová účasť v  systéme,  ale   aj   fakt,  že   prakticky v Slovenskej republike neexistuje významnejšia spoločnosť, ktorá by nemala uzavretú nejakú zmluvu s doplnkovou dôchodkovou poisťovňou a neprispievala svojim zamestnancom na ich osobné účty. Doplnkový systém perspektívne zlepší v budúcnosti situáciu v stave verejných financií, ktoré sú v súčasnosti oprávnene veľmi diskutovanou témou. Chcem poznamenať, že zmeny, ktoré nový zákon prináša v oblasti sprísnenia podmienok a sprehľadnenia celého systému vrátane jeho novej inštitucionalizácie, vnímam pozitívne a navrhované riešenie, ktoré parlament teraz práve prerokúva, je lepšie pripravené a hlavne aj prezentované, myslím si aj ministerstvom, ako bol obdobný materiál v minulom roku, keď jeho príprava vniesla,  myslím si, dosť značnú neistotu do radov klientov doplnkových dôchodkových poisťovní. Dovoľte mi vo väzbe na to, že sme pred chvíľou prerokovali aj tlač 811, zákon o dani z príjmov a je tu snaha, aby sa otvoril trh pre ďalších poskytovateľov tohto produktu, dovoľte mi taký malý exkurz do rozdielov konkurenčnej schopnosti medzi doplnkovou dôchodkovou spoločnosťou a poisťovňou vo väzbe na mieru regulácie a z toho vyplývajúceho aj rizika pre klienta. Doplnková dôchodková spoločnosť podlieha rovnako ako klasická správcovská spoločnosť či dôchodková správcovská spoločnosť dvojstupňovému systému kontroly, a to depozitár a Úrad pre finančný trh. Depozitárom DDS môže byť  len obchodník s cennými papiermi, to znamená subjekt, ktorý je opäť pod priamym dohľadom Úradu pre finančný trh. Poisťovne podliehajú len jednostupňovému dohľadu zo strany Úradu pre finančný trh, čo znamená, že úroveň kontroly a dohľadu poisťovní je, podľa môjho názoru, objektívne nižšia. V DDS je majetok spoločnosti právne aj účtovne oddelený od majetku klientov. V prípade vyhlásenia konkurzu na majetok DDS, teda majetok klientov, nie je súčasťou konkurznej podstaty a nemôže byť ani použitý na vyrovnanie s veriteľmi. V prípade poisťovní majetok poisťovne od majetku klienta oddelený nie je. To znamená, že aj v prípade vyhlásenia konkurzu na majetok poisťovne by dôsledky pre jej klientov boli, myslím si, negatívnejšie. Kľúčovým nástrojom eliminácie rizík vyplývajúcich z činnosti DDS je úzke vymedzenie jej predmetu podnikania. Poskytuje výlučne len doplnkové dôchodkové sporenie a nesmie vykonávať žiadnu inú činnosť. Z pohľadu stability a bezpečnosti to znamená, že v DDS budú prítomné výlučne riziká súvisiace s poskytovaním doplnkového dôchodkového sporenia. Na rozdiel od toho poisťovne majú podstatne širší predmet podnikania okrem poskytovania dôchodkových sporiacich produktov, ktoré budú hlavne ponúkané v rámci aj tretieho piliera dôchodkového zabezpečenia. Poskytujú produkty klasického životného, neživotného, ale aj napríklad pôžičky a úvery. To znamená, že v poisťovniach dochádza ku kumulácii viacerých rizík vyplývajúcich z podstatne širšej oblasti podnikania ako v prípade DDS. Doplnkové dôchodkové sporenie je z pohľadu klienta podstatne transparentnejším a efektívnejším produktom ako produkty ponúkané poisťovniam. DDS je povinná vypracovať pre každý dôchodkový fond, ktorý spravuje, štatút a informačný prospekt, ktorý je povinná pripojiť ku každej účastníckej zmluve. Štatút a informačný prospekt obsahujú detailné informácie o spôsobe, akým bude DDS investovať majetok klienta a zároveň o výške poplatkov, ktoré zaťažia majetok klienta. Maximálna výška poplatkov, ktoré môže DDS od klienta inkasovať, je podobne ako v prípade všetkých podobných štandardných finančných produktov - dôchodkové sporenie, podielové fondy -, prirodzene, zákonom obmedzená, pretože je to z dlhodobého hľadiska hlavný faktor, ktorý ovplyvňuje aj výsledné zhodnotenie dôchodkových úspor klienta. Na rozdiel od doplnkového dôchodkového sporenia produkty ponúkané poisťovňami patria medzi najmenej transparentné produkty na finančnom trhu. Klienti poisťovne vo väčšine prípadov nemajú žiadnu informáciu o tom, akým spôsobom poisťovňa nakladá s ich úsporami a zároveň nemajú žiadnu informáciu o výške výnosov, ktoré si poisťovňa z ich majetku účtuje. Výsledkom toho je skutočnosť, že sporiace produkty ponúkané poisťovňami sú z pohľadu zabezpečenia potrieb klienta podstatne menej efektívne ako regulované sporiace produkty DDS, dôchodkových správcovských spoločností či klasických správcovských spoločností. Dobrým príkladom vyššej konkurenčnej schopnosti poisťovní je situácia, ktorá už niekoľko rokov trvá medzi nezávislými sprostredkovateľmi finančných produktov. Tieto pre klientov obvykle sprostredkúvajú produkty životného poistenia a podielové fondy aj doplnkové dôchodkové poistenie, avšak podiel predaja produktov životného poistenia je v porovnaní s ostatnými neporovnateľne vyšší. Dôvodom sú niekoľkonásobne vyššie provízie, ktoré sú poisťovne za distribúciu svojich produktov ochotné zaplatiť v porovnaní so správcovskými spoločnosťami, respektíve súčasnými DDP. Zatiaľ čo v prípade dlhodobých sporiacich poistných produktov, ako je kapitálové životné poistenie, investičné životné poistenie, sú poisťovne ochotné zaplatiť sprostredkovateľovi províziu až na úrovni 80 až 110 percent objemu príspevkov zaplatených klientom počas prvých 12 mesiacov od uzatvorenia zmluvy. Správcovské spoločnosti a súčasné DDP sú schopné za sprostredkovanie porovnateľného produktu zaplatiť len 5 alebo až, myslím si, že v rozsahu až do 15  percent. Hlavnou príčinou uvedeného rozdielu je striktná regulácia maximálnych poplatkov, ktoré si u klientov môžu inkasovať správcovské spoločnosti, respektíve DDP, ktorá nevytvára priestor na to, aby tieto spoločnosti dokázali medzi nezávislými sprostredkovateľmi finančných produktov konkurovať poisťovniam. Výsledkom je situácia, keď väčšina klientov používa menej efektívne sporiace produkty. Na záver môjho vystúpenia mi dovoľte predložiť jeden procedurálny návrh, ktorý sa týka problematiky. Dávam návrh, aby zo spoločnej správy boli vyňaté body 7 a 22 na osobitné hlasovanie z dôvodu, že v § 7 uvedeného návrhu zákona sa hovorí o zákaze diskriminácie a máme s týmto v našom poslaneckom klube ešte problém. Takže bol by som za to, aby sa zo spoločnej správy potom hlasovalo osobitne o týchto dvoch bodoch.  Ide o § 19 ods. 2, kde sa v novom znení rozlišujú dve roviny pre hodnotu odstupného od 75 a 85 percent podľa dĺžky platenia príspevkov. A ten druhý bod. Ide o § 35 ods. 4, ktorému odpovedá odplata v nesúlade práve s týmto § 7 o zákaze diskriminácie. Tam ide tiež o položky, myslím si, že 15 a 25 percent. Zdá sa mi z hľadiska nerovnakého zaobchádzania, že schvaľujeme nerovnosť v zákone, ale ešte do hlasovania budeme mať čas si to premyslieť. Ďalej mi dovoľte podať pozmeňujúci návrh na zmenu vládneho návrhu zákona o doplnkovom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov, tlač 818. Po prvé. V čl. I v § 77 ods. 7 sa slová „nadobudnutá pohľadávka“ nahrádzajú slovami „nadobudnuté práva“. Bod druhý. V čl. I § 78 ods. 3 sa na konci pripájajú tieto slová. „Okrem zriaďovateľov, ktorí nesúhlasili so schválením transformačného projektu, a zriaďovateľov, ktorí na základe dohody podľa § 79 ods. 3 nebudú mať podiel na základnom imaní doplnkovej dôchodkovej spoločnosti“. V bode 3. V čl. I v § 79 ods. 3 v prvej vete sa slová „všetkých zriaďovateľov“ nahrádzajú slovami „všetkých zriaďovateľov, ktorí budú prvými akcionármi doplnkovej dôchodkovej spoločnosti podľa § 78 ods. 3“. Ďalej v čl. I v § 81 ods. 3 v tretej vete sa za slovo „zriaďovatelia“ vkladá „čiarka“ a slová „ktorí sa majú stať prvými akcionármi doplnkovej dôchodkovej spoločnosti podľa § 78 ods. 3“. V čl. I v § 83 ods. 2 v tretej vete sa slová „podľa výšky uvedenej v dohode“ nahrádzajú slovami „vo výške určenej“. Odôvodnenie je nasledovné. K bodu 1. Navrhovanou zmenou sa zosúlaďuje znenie ods. 7 so znením ods. 4. K bodu 2 navrhujeme upresnenie definície prvých akcionárov doplnkovej dôchodkovej spoločnosti tak, aby týmito akcionármi neboli zriaďovatelia, ktorí nesúhlasili so schválením transformačného projektu alebo ktorých podiel na základnom imaní doplnkovej dôchodkovej spoločnosti je nulový. K bodom 3 a 4 navrhovaná zmena súvisí so zmenou definície prvých akcionárov doplnkovej dôchodkovej spoločnosti navrhovanou v bode 2 a k bodu 5 ide o legislatívnotechnické upresnenie. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)