P. Dubravay, poslanec: (2009-04-23):
Zároveň je potrebné uviesť, že poskytovanie stimulov bude prístupné nielen pre podnikateľov zo zahraničia, ale aj pre domácich slovenských podnikateľov, ktorí po prvýkrát v histórii Slovenska budú mať rovnaké podmienky, umožňujúce uchádzať sa o stimuly zo štátneho rozpočtu, a to o stimuly pre výskum a vývoj, ktorý je bez námietok základným rozvojovým faktorom hospodárstva. Na základe každoročných porovnávaní výstupov výskumu a vývoja v Slovenskej republike s výstupmi ostatných krajín Európskej únie a sveta možno konštatovať, že produkciou žiadostí o európske patenty, pardon, sa zaraďujeme na posledné miesta. Len pre zaujímavosť, Spojené štáty – 117 žiadostí, Japonsko – 174, Fínsko – 317, Rakúsko – 138, Holandsko – 450, Nemecko – 301, Dánsko – 231, naproti tomu Slovensko – 4 žiadosti. Sme teda na úrovni Poľska, ktoré podalo 3 žiadosti, Maďarska, ktoré podalo 9, Českej republiky – 8, ale aj tak sme ešte o niekoľko za nimi. Znamená to, že organizácie výskumu a vývoja v Slovenskej republike, ktorých kapacity výskumu a vývoja sú podľa štatistických údajov za rok 2006 koncentrované hlavne v sektore vysokých škôl, cca  8 137 človekorokov, v štátnom sektore výskumu a vývoja, vrátane Slovenskej akadémie vied 3 732 človekorokov a v podnikateľskom sektore výskumu a vývoja sú len vo výške 3 144 človekorokov. Produkujú také výsledky v oblasti výskumu a vývoja, ktoré sú len minimálne aplikovateľné v praxi. Na vysvetlenie treba povedať, že, povedzme, v sektore vysokých škôl je takýchto, povedzme, 12 tisíc, ale sú niektorí na čiastočný úväzok na 2 hodiny, na 3 hodiny a prepočtom 40 hodín mesačne vychádza číslo 8 137. Možno teda povedať, že sektor vysokých škôl a štátne sektory výskumu a vývoja sa len v minimálnej miere zameriavajú na riešenie takých problémov výskumu a vývoja, ktorých výsledky sú určené pre využitie v praxi či už výrobnej alebo v službách. Návrh zákona o stimuloch pomôže zlepšiť situáciu podnikateľov, kedy na základe poskytnutých stimulov môžu situáciu získavania výsledkov výskumu a vývoja aplikovateľných v praxi zlepšiť tým, že si vytvoria pracovisko výskumu a vývoja, ak ho ešte nemajú, alebo rozšíria už existujúce pracovisko, a tak si môžu doslova ušiť výsledky výskumu a vývoja podľa svojej miery. Samozrejme, že štát bude tieto stimuly poskytovať len za splnenia v návrhu zákona stanovených podmienok a za účasti ich vlastných zdrojov, ktorá je povinná pre vytvorenie alebo rozšírenie pracoviska výskumu a vývoja a tiež je povinná pre poskytovanie stimulov na projekty aplikovaného výskumu, experimentálneho vývoja, projekty zapožičiavania vysoko kvalifikovaných zamestnancov výskumu a vývoja. Teda možno povedať, že poskytovanie stimulov bude pôsobiť ako faktor motivujúci, zvyšovať investície podnikateľskej sféry do výskumu a vývoja, čo je aj cieľom Lisabonskej stratégie. Stimuly tiež zlepšia mobilitu zamestnancov výskumu a vývoja v rámci rôznych sektorov, čo im otvorí priestor pre rozširovanie skúseností a zvyšovanie kvalifikovanosti. Podnikateľom sa tak otvárajú možnosti, aby svoj rozvoj zakladali na takýchto rozvojových faktoroch, akými sú výskum a vývoj. V tom sú teda, tak ako som menoval, priority predstavovaného zákona, a preto je potrebné ho v plnej vážnosti podporiť.