Z. Kramplová, poslankyňa: (2009-04-21):
Na základe analýzy, ktorú sme robili minulý rok pri možnostiach zníženia DPH na potraviny, vyplynulo, že ak by štát znížil z 19 % na 15 % DPH-čku na potraviny, štátny rozpočet by prišiel približne o 150 mil. eur. Čo však je zaujímavé, že zníženie týchto výdavkov na potraviny by na osobu predstavovalo len 27 eur ročne. V prípade, že by sa DPH-čka znížila z 19 % na 10 %, príjmy štátneho rozpočtu by sa znížili asi o 330 mil. eur a zníženie výdavkov na potraviny na jednu osobu ročne by bolo 60 eur. Myslím, že táto otázka skutočne dnes nie je tá, ktorá by mala byť tou najaktuálnejšou pri zamýšľaní sa a hľadaní riešenia, čo urobiť a ako zastabilizovať ceny potravín, ktoré považujem za veľmi dôležité pre výživu občanov a pre potravinovú bezpečnosť Slovenskej republiky. Z toho dôvodu sme robili aj ďalšie analýzy a porovnávali sme minulý rok a tento rok, približne január, február, marec, pretože tam sa najviac zvýšili ceny potravín v minulom roku. A v tomto roku, ako počúvame aj z médií a ako aj registrujeme, je nižšia cena na určité druhy potravín, ale len na určité druhy, pretože v celkovom globále indexy cien potravín oproti roku 2008 zaznamenali za prvé dva mesiace index 101. To znamená, že ostatné druhy potravín buď sa zvyšujú, alebo stagnujú, ale obchodníci pracujú so znižovaním cien len tých druhov potravín, ktoré sú najviac sledované obchodnou inšpekciou, verejnosťou a médiami. Pre vašu informáciu, ceny výrobcov v porovnaní s minulým rokom klesli, index je 95,4. To znamená, že v tom prípade by mali klesnúť aj ceny spotrebiteľské na pultoch. Z poľnohospodárskych komodít pri živočíšnych komoditách index sa znížil na 62 v porovnaní s minulým rokom za rovnaké obdobie a pri rastlinných komoditách tento index je 88,8. Rovnako by sme mali na pultoch zaznamenať nižšie ceny, žiaľ, ich nezaznamenávame. Niekoľko ďalších informácií. V minulom roku cena pšenice bola o takomto čase 7 794 korún za tonu, dnes je 3 500. To znamená, že cena pšenice v porovnaní s minulým rokom sa znížila o 55 %. Robili sme si analýzu spotrebných cien chleba. Cena chleba sa zvýšila o 5 až 7 %. Pýtam sa, z akého dôvodu. Pretože sa zlacnila pšenica o 55 %, pretože sa zlacnili pohonné hmoty v priemere o 21 až 25 %, preto bolo nutné, aby sa cena chleba zvýšila o 5 až 7 %? Ďalší údaj je cena slnečnice. Minulý rok bola katastrofálna situácia, cena slnečnice sa vyšplhala na 13 360 korún. V súčasnosti je cena pšenice 8 154 korún. To znamená, že cena slnečnice sa znížila o 38 %. Ale verím, že nakupujete aj olej, liter oleja minulý rok stál 56 korún, slnečnicový olej, myslím, keď cena slnečnice bola o 38 % vyššia, ale dnes liter oleja v priemere podľa Štatistického úradu stojí 64 korún. To znamená, že cena slnečnice sa znížila o 35 %, ale cena slnečnicového oleja sa zvýšila o 13 %. Chcem sa spýtať, ako je to možné, kde je ten rozdiel a prečo poľnohospodári musia trpieť tým, že keď je nedostatok, majú problém, keď je dostatok, majú ešte väčší problém. Ale občan platí buď rovnakú cenu, alebo vyššiu cenu. Ešte uvediem jeden alebo dva údaje pri surovom mlieku. Cena sa znížila oproti minulému roku o 42 až 45 %, mohla by som rozvádzať ďalšie ceny, pri mlieku plnotučnom sa ale znížila cena len o 1,62 koruny. Čiže je ten nepomer tak strašne veľký, že to nás viedlo k tomu, aby sme rozmýšľali o možnostiach, ako pomôcť výrobcom potravinárskych výrobkov a ako pomôcť poľnohospodárom. Snažili sme sa získať informácie aj o ďalších výrobkoch. Napr. ceny kŕmnych zmesí klesli výrazným spôsobom. Napr. ceny kŕmnych zmesí pri hydine klesli o 31 %, ale ceny kurčiat klesli len o 4 %. Hovorila som o tom, že cena surového mlieka klesla takmer o 45 %, ale ceny masla klesli len o 7 %. Ceny kŕmnych zmesí pre hovädzí dobytok sa znížili o 35 %, ale cena hovädzieho zadného sa zvýšila o 2 %. Ako je to možné? Cena múky sa znížila o 5 %, ale pokles ceny pšenice bol o 30 %. Takže len sumár, index cien potravín oproti roku 2008, spotrebiteľských cien 101, index cien výrobcov 95,4, index cien poľnohospodárskych výrobkov živočíšnych 62 a rastlinných 88. Takto by som mohla pokračovať v ďalších komoditách. Rovnako je katastrofálna situácia napr. aj so zemiakmi. V minulom roku aj v predchádzajúcich obdobiach naši poľnohospodári vyrobili nadprodukciu zemiakov. Nikto ich nechcel brať alebo ich brali za veľmi nízku cenu. Čiže radšej ich zaorali. Následne potom nezasadili zemiaky, ale zemiaky sa začali dovážať za podstatne vyššiu cenu. A dnes, milé panie poslankyne a páni poslanci, dovážame z krajín Európskej únie až 97 % zemiakov, ktoré sú k nám dovezené. Čiže platíme za zemiaky, ktoré sa dopestujú v iných štátoch Európskej únie, a nie na Slovensku. Uvedomujem si aj to, že každý štát sa snaží riešiť túto situáciu podľa svojho, že každý štát hľadá riešenia, ale ja mám taký pocit, že my sa skôr zaoberáme tým, čo pomôže obchodu, ako tým, čo pomôže potravinárom a poľnohospodárom. Predpokladám, že mnohí z vás si spomínate, nedávno sme tu mali aj novelu zákona o liekoch, upravovali sme maržu na lieky. Chcem sa spýtať, prečo na lieky máme maržu presne stanovenú a prečo pri potravinách, ktoré sú pre všetkých občanov a ktoré sú nevyhnutnosťou pre zdravý vývin človeka, neuvažujeme, a už sme neuvažovali, aj s reguláciou marží. Chcem podotknúť, že tu nejde o reguláciu cien, tu ide o reguláciu trhových podmienok tak, aby boli prijateľné ako pre dodávateľov, tak aj pre odberateľov. Vážení kolegovia, upriamim ešte vašu pozornosť na výšku obratu maloobchodných prevádzok, pretože v návrhu zákona je stanovených 50 mil. eur ročne. Samozrejme, o tejto téme sa dá diskutovať. Prichádzajú mi podnety, aby táto hranica bola vyššia, aby bola napr. 100 mil. alebo 150 mil. eur. V prípade, že tento návrh bude v druhom čítaní, myslím si, že v rámci rokovaní vo výboroch bude možnosť prehodnotiť aj túto hranicu, ale dovolím si tvrdiť, že hranicu 20 % obchodnej marže by asi nebolo vhodné prehodnocovať, pretože táto marža by mala byť dostatočná na to, aby žili aj výrobcovia, a na to, aby žili aj obchodníci. Ešte prichádzajú rovnako aj určité podnety od odborníkov z praxe aj o tom, ako by mohol byť ešte tento návrh zákona vylepšený. Samozrejme, všetky rozumné návrhy budú len pozitívom pre návrh tohto zákona, ale nielen pre návrh zákona, ale hlavne pre potravinárov a poľnohospodárov. Na záver poviem jednu informáciu. V rámci Európskej únie potravinársky priemysel sa podieľa 13,4 % na celkovom obrate priemyslu. Rovnako zamestnanosť je v potravinárskom priemysle 13,6 %. Na Slovensku kedysi potravinárstvo tvorilo 10 % HDP, dnes tvorí len 2 %. Zamestnáva len 2,6 % obyvateľstva. A pritom máme tradíciu v potravinárskom priemysle, máme možnosť zamestnať ľudí v tomto priemysle a máme na to výborné podmienky. Preto by som vás chcela požiadať, aby ste podporili tento návrh novely zákona č. 18/1996 Z. z. o cenách, aby sme mohli zlepšiť podmienky presadenia sa dodávateľa do lepších čísel, aby naši potravinári mohli vyrábať a aby obchodná marža sa stanovila len na potraviny, a nie na žiadne iné produkty. Ďakujem za pozornosť.