Richter, Ján, minister práce, sociálnych vecí a rodiny SR (2017-05-18):
Ďakujem pekne za slovo, pán podpredseda Národnej rady, pán poslanec, vám za otázku, zároveň mi dovoľte, aby som hneď v úvode pozdravil aj pána Dávida z Topoľčian. Teraz k veci. Vo viacerých otázkach, ktoré mi boli v poslednom čase adresované, a to nielen zo strany zamestnávateľov, rezonovala problematika výšky daňového, odvodového zaťaženia. Pri akejkoľvek debate o možnosti zníženia výšky odvodov na sociálne poistenie si však musíme zodpovedať niektoré úplne elementárne otázky. Ako je to v sociálnom poistení, čo sa týka finančného hľadiska? Stačia nám vybrané odvody na výplatu dávok alebo musíme Sociálnu poisťovňu dotovať transfermi zo štátneho rozpočtu? Aký je aktuálny trend a ako sú v tomto smere isté výhľadové riešenia z hľadiska budúcnosti? Znižovať odvody je veľmi populárne a mnohí to jednoducho aj tak robia a, prirodzene, že po tom aj volajú. Rovnako je dôležité ako výška odvodov, je však aj výška dávok, skoro by som povedal, že to sú až spojité nádoby. Ak chcete byť objektívny, určite nám nemôžete vyčítať, že sa nesnažíme zvyšovať dávky v prospech poistencov, a v tomto smere sme rozhodne neskončili, veľmi dobre viete, že aj aktuálne máme tu v parlamente po prvom čítaní novelu zákona, ktorá rieši problematiku starodôchodcov, ktorý ste možno, pán poslanec, v čase, keď ste pôsobil na ministerstve práce, sociálnych vecí a rodiny, ak nespôsobil, minimálne neupozornil vtedajšieho ministra, aby tak nekonal. No už teraz intenzívne pracujeme na ministerstve aj na ďalšej novele zákona o sociálnom poistení, ktorú by sme s účinnosťou od 1. januára budúceho roku chceli realizovať. Tá by mala priniesť ďalšie zmeny napríklad v oblasti novonastavenej valorizácie dôchodkov. Ku akémukoľvek znižovaniu odvodov a k zvyšovaniu dávok treba pristupovať veľmi zodpovedne. Okrem výšky odvodov a adekvátnosti dávok je totiž tretím kľúčovým elementom aj finančná udržateľnosť systému sociálneho poistenia. Ale vráťme sa k odpovediam na vami položené otázky. Je pravda, že ekonomike sa aktuálne darí, čo sa veľmi pozitívne prejavuje aj na trhu práce. Nezamestnanosť klesá k predkrízovým minimám, a čo je ešte lepšie, zamestnanosť v podstate poráža rekordy. To sa, samozrejme, pozitívne prejavuje aj na príjmoch sociálneho poistenia. Príjmy z poistného do ekonomiky od aktívneho obyvateľstva sa v Sociálnej poisťovni v minulom roku prejavili veľmi pozitívne a zvýšili sa takmer o 7 %, všetky fondy sociálneho poistenia zaznamenávajú prebytky, samozrejme, s výnimkou toho základného fondu starobného poistenia. Napriek týmto skutočnostiam aj s prihliadnutím na pozitívny výhľad na najbližšie roky je a bude potrebné sociálne poistenie dotovať prostredníctvom transferov zo štátneho rozpočtu. Teší ma, že keď som preberal rezort, transfer bol viac ako 1,6 mld. do Sociálnej poisťovne, dnes je 350 mil. V súvislosti s deficitom základného fondu starobného poistenia je však potrebné zvažovať a mať na zreteli: 1. postupne od roku 2017 do roku 2024 stúpa sadzba príspevkov do II. piliera zo 4 na 6 %, 2. dlhodobá demografická predikcia, ktorá sa týka demografie a vývoja dopadov na I. pilier, nie je výhodná. Dalo by sa o tom veľa hovoriť. Napriek tomu hľadáme možnosti, ako pristúpiť k znižovaniu odvodového zaťaženia. Veľmi dobre v tejto veci pristupujeme k ďalším istým, nazvem to, organizačným opatreniam, a to, čo môžem v tejto chvíli prisľúbiť, je otázka ročného zúčtovania. Vyjadril som jasný postoj aj voči zamestnávateľom. Akonáhle bude pripravené ročné zúčtovanie, moja ambícia je budúci rok ísť do legislatívneho procesu a účinnosť mať od 1. 1. 2019, som pripravený a som presvedčený, že aj s ministrom financií veľmi konkrétne hovoriť aj o otázke možnosti prehodnotenia odvodového zaťaženia. Možno aj daňovo-odvodového zaťaženia. Ďakujem, skončil som.