V. Palko, poslanec: (2001-11-06):
I. Presperín, podpredseda NR SR: Prosím, hlasujte. (Hlasovanie.) Prítomných poslancov v rokovacej sále 69. Konštatujem, že je malý počet poslancov na hlasovanie. Prosím, ešte raz sa pokúsime hlasovať. Páni poslanci, žiadam vás, aby sme k tomuto poslednému hlasovaniu z tohto bloku boli priaznivo naklonení. Prosím, hlasujeme ešte raz o tomto návrhu na uznesenie. Hlasujte. (Hlasovanie.) Prítomných 70 poslancov. Budeme hlasovať o tomto návrhu zajtra. Páni poslanci, pokračujeme druhým čítaním o vládnom návrhu zákona o financovaní základných a stredných škôl a školských zariadení . Vládny návrh zákona ste dostali pred prvým čítaním ako tlač 920 a spoločnú správu výborov schválenú gestorským výborom máte ako tlač 920a. Vládny návrh zákona odôvodní minister školstva Slovenskej republiky Milan Ftáčnik. Prosím pána ministra, aby sa ujal slova. Ďalej bude rokovanie Národnej rady viesť pán podpredseda Marián Andel. M. Ftáčnik, minister školstva SR: Vážený pán podpredseda Národnej rady, vážené poslankyne, vážení poslanci, predkladám vám v druhom čítaní vládny návrh zákona o financovaní základných a stredných škôl a školských zariadení, ktorý je konkrétnym naplnením úlohy zapísanej v programovom vyhlásení vlády. Tam sme jednak povedali, že pripravíme takýto zákon, a ďalej sme povedali, že zabezpečíme, aby financovanie štátnych a neštátnych škôl bolo na porovnateľnej úrovni. Treba povedať, že takýto zákon zatiaľ v našom právnom poriadku chýba. A postavenie štátneho rozpočtu, jednotlivých orgánov štátnej správy a samosprávy v rozpočtovom procese doteraz prierezovo upravovali rozpočtové pravidlá. Skúsenosti v poslednom období, a to nielen u nás, ale aj vo svete, poukazujú na skutočnosť, že práve financovanie školstva s využitím všetkých dostupných a možných zdrojov financovania bude limitujúcim faktorom rozvoja ľudských zdrojov. Tento návrh zákona prekonáva tzv. historický princíp pri rozdeľovaní finančných prostriedkov a uberá sa cestou, ktorú je možné nazvať normatívnym rozdeľovaním finančných prostriedkov. Pri vypracovaní tohto návrhu zákona sme vychádzali z ústavou garantovaného práva na bezplatné vzdelávanie na základných a stredných školách, čo nevyhnutne predpokladá, že štátny rozpočet zostane aj v budúcnosti základným zdrojom financovania výchovy a vzdelávania. Samozrejme, na použitie prostriedkov štátneho rozpočtu budú vzhľadom na ich obmedzenosť pôsobiť aj sprísnené kritériá, ktoré sa budú týkať jednak výšky prideľovaných finančných prostriedkov, ale aj rozsahu činností, ktoré budú financované zo štátneho rozpočtu. Predpokladáme, že školy nad rámec toho, čo dostanú z prostriedkov štátu, budú vyvíjať zvýšenú aktivitu pri získavaní  ďalších finančných zdrojov. Návrhom zákona sa sleduje cieľ – odstrániť nedostatky súčasného historického systému rozdeľovania finančných prostriedkov a zabezpečiť prehľadnejší spôsob, ktorý bude spravodlivejší z hľadiska plošného rozdeľovania financií. Tento zákon o. i. prináša aj jasné pravidlá financovania neštátnych škôl a školských zariadení, ktoré sú doteraz upravované iba vyhláškami ministerstva školstva, a vnáša teda právnu istotu aj do tejto oblasti. Treba otvorene povedať, že zákon nemá tzv. nárokový charakter, hoci to viacerí z vás požadovali už pri prvom čítaní. Je nárokový iba v jednej jedinej časti, a to pri zabezpečovaní finančných prostriedkov na energie a ďalšie nároky, ktoré musí splniť škola, aby vôbec mohla otvoriť svoje brány pre deti, resp. pre študentov. Zákon teda má v zásade prerozdeľovací charakter. Objem finančných prostriedkov, ktorý určí parlament svojím rozhodnutím o štátnom rozpočte, sa rozdelí medzi jednotlivé typy a druhy škôl podľa normatívov, ktoré sú garantované zákonnou úpravou, ktorú vám predkladám. Tento normatívny princíp, tento normatívny spôsob rozdeľovania rozdeľuje finančné prostriedky na triedu, skupinu, resp. žiaka, pričom zohľadňuje aj isté špecifiká, napr. vzdelávanie v materinskom jazyku na národnostne zmiešanom území, vzdelávanie zdravotne postihnutých detí, nadaných a talentovaných žiakov, zohľadňuje aj vyučovanie náboženstva, vyučovanie detí zo sociálne znevýhodneného prostredia, vyučovanie v málotriednych školách, výchovu v predškolských zariadeniach, ale aj bilingválne vzdelávanie a športovú prípravu. V záverečných ustanoveniach navrhuje vláda zakotviť prechodné obdobie 5 rokov pri uplatňovaní  miernejšieho režimu zmien, parametrov vyplývajúcich z návrhu zákona, pretože situácia v porovnaní s navrhovanými normatívmi je na Slovensku mimoriadne rozdielna. Vyžaduje si teda istý prechodný čas, kým bude možné v plnom rozsahu tieto kritériá navrhnuté v návrhu zákona, v jeho vykonávacích predpisoch, uplatniť na financovanie škôl. Počas týchto 5 rokov budú teda najprv orgány štátnej správy a v budúcnosti aj samosprávy po 1. 7. budúceho roku môcť uplatniť aj isté korekcie, tak aby nedošlo k znefunkčneniu školského systému. Vládny návrh zákona bol v prvom čítaní prerokovaný v tomto parlamente v marci. Môžete sa opýtať, prečo o ňom rokuje parlament až dnes. Vyžadovali si to jednak pripomienky, ktoré vzniesli poslanci najmä gestorského výboru k vykonávacím predpisom, ktoré sme si niekoľkokrát vysvetlili, a podľa nich ministerstvo školstva dopracuje vykonávací predpis, ale vyžiadali si to aj predpisy, ktoré ste prijali medzičasom k reforme verejnej správy a ktoré bolo nutné zohľadniť pri rokovaní o návrhu zákona v gestorskom výbore v druhom čítaní, teda pre inakšie nastavenie finančných tokov, a to tak, aby boli v súlade so zákonom o prechode kompetencií zo štátnej správy na samosprávu. Výbory poverené prerokovaním predmetného zákona odporučili Národnej rade Slovenskej republiky schváliť tento návrh so zmenami. Tieto v prevažnej miere vyplývajú už z uvedených legislatívnych zmien súvisiacich s reformou štátnej správy a presunom kompetencií. A ďalšie zmeny, ktoré prijali výbory, z môjho pohľadu nenarúšajú filozofiu zákona, naopak, návrh zákona v prípade ich schválenia bude kvalitnejší a komplexnejší. Predpokladám, že niektoré zmeny, ktoré neboli prijaté vo výboroch, zaznejú aj v druhom čítaní na pôde snemovne, vyjadrím sa k nim, samozrejme, v záverečnom slove. V tejto chvíli vás v mene vlády Slovenskej republiky žiadam, aby ste podporili predkladaný návrh zákona v druhom čítaní a v treťom čítaní ho schválili tak, aby od 1. januára budúceho roku mohol vstúpiť do účinnosti. Ďakujem za pozornosť. M. Andel, podpredseda NR SR: Pán minister, ďakujem vám  za uvedenie vládneho návrhu zákona. Teraz dávam slovo spoločnej spravodajkyni z výboru pre vzdelanie, vedu, mládež a šport poslankyni Erszébet Dolník a prosím ju, aby informovala Národnú radu Slovenskej republiky o výsledku rokovania výborov o tomto vládnom návrhu zákona a aby odôvodnila návrh a stanovisko tohto gestorského výboru. Pani kolegyňa, nech sa páči, máte slovo. E. Dolník, poslankyňa: Ďakujem za slovo. Vážený pán predse-dajúci, vážený pán minister, vážená Národná rada, dovoľte mi, aby som, ako spoločná spravodajkyňa výborov predniesla spoločnú správu výborov Národnej rady Slovenskej republiky o prerokovaní vládneho návrhu zákona o financovaní základných a stredných škôl a školských zariadení (tlač 920) v druhom čítaní. Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre vzdelanie, vedu, mládež a šport ako gestorský výbor podáva Národnej rade Slovenskej republiky podľa § 79 ods. 1 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov spoločnú správu výborov Národnej rady Slovenskej republiky o prerokovaní uvedeného návrhu zákona. Národná rada Slovenskej republiky uznesením č. 1328 z 29. marca 2001 rozhodla, že prerokuje uvedený vládny návrh zákona o financovaní základných a stredných škôl a školských zariadení (tlač 920) v druhom čítaní a pridelila ho na prerokovanie: Ústavnoprávnemu výboru Národnej rady Slovenskej republiky, Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre financie, rozpočet a menu, Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie, Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre pôdohospodárstvo, Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre verejnú správu a Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre vzdelanie, vedu, mládež a šport. Zároveň za gestorský výbor Národná rada určila Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre vzdelanie, vedu, mládež a šport a lehotu prerokovania vo výboroch do 4. júna a v gestorskom výbore do 7. júna 2001. V časti II citovaného uznesenia Národná rada ďalej požiadala ministra školstva, aby predložil návrh vykonávacích predpisov k uvedenému vládnemu návrhu zákona, a to do termínu rokovania o ňom vo výboroch Národnej rady Slovenskej republiky v druhom čítaní. Následne minister školstva listom z 1. júna 2001 požiadal  predsedu Národnej rady Slovenskej republiky o zaradenie vládneho návrhu zákona o financovaní základných a stredných škôl a školských zariadení v druhom čítaní až na septembrovú schôdzu Národnej rady Slovenskej republiky a ako dôvody tohto odkladu uvádza po prvé rozsah prác vyplývajúcich z návrhu vykonávacích predpisov na krajských a okresných úradoch, ktoré nemohli predložiť Ministerstvu školstva Slovenskej republiky podklady tak, aby ich bolo možné spracovať a vyhodnotiť do termínov stanovených na júnovú schôdzu Národnej rady Slovenskej republiky, po druhé skutočnosť, že návrh zákona vychádza z nateraz platných legislatívnych noriem a v prípade prijatia zákonov súvisiacich s reformou štátnej správy a presunom kompetencií na samosprávy odklad termínu umožní zapracovať vyplývajúce úpravy do vládneho návrhu zákona.  Z uvedených dôvodov určené výbory rokovali o predmetnom návrhu zákona v rôznych termínoch v období od 2. mája do 17. októbra 2001. Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre financie, rozpočet a menu, Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre pôdohospodárstvo a Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre vzdelanie, vedu, mládež a šport ukončili svoje rokovania až po obdržaní požadovaného vykonávacieho predpisu a po schválení zákona Národnej rady Slovenskej republiky o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a na samosprávne kraje. Iné výbory o návrhu zákona nerokovali. Gestorský výbor konštatuje, že podľa § 75 ods. 2 zákona Národnej rady Slovenskej republiky o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov do začatia rokovania o návrhu zákona dostal od poslanca Milana Horta 3 pozmeňujúce návrhy, ktoré sú obsiahnuté v  ďalšej časti tejto správy. K predmetnému návrhu zákona určené výbory Národnej rady Slovenskej republiky v prijatých uzneseniach zaujali tieto stanoviská: Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre verejnú správu v prijatom uznesení č. 327 zo 6. septembra 2001 vyslovil súhlas a odporučil Národnej rade Slovenskej republiky vládny návrh zákona o financovaní základných a stredných škôl a školských zariadení (tlač 920) schváliť. Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky, ďalej výbor pre  financie, rozpočet a menu, výbor pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie, výbor pre pôdohospodárstvo a Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre vzdelanie, vedu, mládež a šport v prijatých uzneseniach vyslovili súhlas s návrhom zákona a odporúčajú Národnej rade Slovenskej republiky vládny návrh zákona o financovaní základných a stredných škôl a školských zariadení (tlač 920) schváliť s týmito zmenami a doplnkami. Zmeny a doplnky sú uvedené v spoločnej správe, nebudem ich čítať, máte ich pred sebou. O pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch gestorský výbor odporúča hlasovať nasledovne: spoločne o bodoch 1 až 13,  ďalej 15, 18 až 21, 23, 24, 27 až 30 s návrhom tieto pozmeňujúce návrhy schváliť, spoločne o bodoch 14, 16, 17, 22, 25 a 26 s návrhom tieto body neschváliť. Ďalej, gestorský výbor odporúča Národnej rade Slovenskej republiky po rozprave vládny návrh zákona o financovaní základných a stredných škôl a školských zariadení (tlač 920) v znení schválených pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov uvedených v tejto správe schváliť. Predmetná spoločná správa výborov Národnej rady Slovenskej republiky o vládnom návrhu zákona o financovaní základných a stredných škôl a školských zariadení (tlač 920a) bola schválená uznesením Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre vzdelanie, vedu, mládež a šport č.  314 zo dňa 18. októbra 2001. Vážený pán predsedajúci, skončila som a súčasne využívam rokovací poriadok Národnej rady Slovenskej republiky a hlásim sa ako prvá do rozpravy. Ďakujem. M. Andel, podpredseda NR SR: Ďakujem, pani spravodajkyňa, že ste Národnú radu oboznámili so stanoviskom gestorského výboru. Samozrejme, podľa rokovacieho poriadku otváram rozpravu o tomto bode programu. Do rozpravy sa prihlásili traja poslanci, pán poslanec Bauer, ktorý bude vystupovať za poslanecký klub KDH, pani poslankyňa Slavkovská a pani poslankyňa Mušková. Ako prvá má slovo pani spravodajkyňa, podľa rokovacieho poriadku. Pani kolegyňa, nech sa páči, môžete si zobrať slovo. E. Dolník, poslankyňa: Ďakujem za slovo. Vážený pán predsedajúci, vážený pán minister, vážená Národná rada, dovoľte mi,  aby som ako členka poslaneckého klubu Strany maďarskej koalície vystúpila v rozprave k prerokúvanému návrhu zákona a vyjadrila svoj názor  a, samozrejme, aj názor nášho klubu k vládnemu návrhu zákona o financovaní základných škôl a stredných škôl a školských zariadení (tlač 920). V prvom rade chcem konštatovať, že tento zákon považujem za mimoriadne dôležitý, lebo rieši problematiku, od ktorej závisí chod, ba až existencia škôl a školských zariadení. Viem, že žiadny ani ten najdokonalejší zákon nevyprodukuje viac financií, ale dobrý zákon umožní aspoň spravodlivejšie rozdelenie existujúcich prostriedkov zo štátneho rozpočtu a umožňuje školám a školským zariadeniam získať príspevky z iných zdrojov ako napr. z podnikateľskej činnosti, od rodičov, od domácich a zahraničných právnických osôb a fyzických osôb a tak ďalej. Ako sa ukázalo, bolo správne, že sme návrh tohto zákona neprerokovali v druhom čítaní v plánovanom termíne a pristupujeme k tomu až teraz, lebo takto je možné prispôsobiť obsah a text zákona zákonu o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a na vyššie územné celky. Kladne hodnotím fakt, že zákon má riešiť nielen financovanie štátnych škôl, ktoré poskytujú základné a stredoškolské vzdelanie, ale aj financovanie neštátnych škôl, teda súkromných a cirkevných a tiež škôl pre záujmové vzdelanie, stredísk praktického vyučovania, zriadených podľa osobitných predpisov, obecných školských zariadení, neštátnych školských zariadení a podobne. Tu by som chcela upozorniť na to, že medzi pozmeňujúcimi návrhmi, konkrétne k § 2 ods. 2 sa objavil aj taký, ktorý uvádza ako zdroj financovania neštátnych škôl a školských zariadení aj prostriedky z rozpočtov obcí alebo prostriedky z rozpočtov vyšších územných celkov. Som presvedčená, že tento návrh je opodstatnený a gestorský výbor ho právom odporúča schváliť. Vo výbore pre vzdelanie, vedu, mládež a šport sme veľa diskutovali o odsekoch 6, 7, 8 § 3, ktoré riešia financovanie tzv. fixných výdavkov, teda energiu a vodu, a variabilných výdavkov, napr. tovary a ďalšie služby z prostriedkov štátneho rozpočtu. Som presvedčená, že návrh Ministerstva školstva Slovenskej republiky, ktorý je v súlade so zmeneným spôsobom financovania určeného zákonom o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a na vyššie územné celky – je to uvedené ako pozmeňujúci návrh Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre financie, rozpočet a menu, ako aj gestorského výboru, bod 13 –, túto problematiku rieši dobre. Zákony súvisiace s reformou verejnej správy natoľko ovplyvnili a zmenili spôsob financovania, hlavne už viackrát spomenutý zákon o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a na vyššie územné celky, že Ministerstvo školstva Slovenskej republiky vypracovalo prakticky nové znenie § 4, ako aj § 6 a § 7, čo je uvedené ako pozmeňujúci návrh pod bodmi 15, 23 a 24. Som toho názoru, že nové znenie týchto paragrafov odstránilo aj viac diskutabilných prvkov pôvodného návrhu a sú pre nás prijateľné. Teraz dovoľte niekoľko viet k tým častiam návrhu zákona, v ktorých vidím aj naďalej problém, resp. na ktoré mám a má Strana maďarskej koalície trochu iný názor ako predkladateľ. Ide  v prvom rade o písm. b) a c) ods. 5 § 5, podľa ktorých príspevok z prostriedkov štátneho rozpočtu určených pre neštátne školy sa znižuje, citujem písmeno b), „o 10 %, ak neštátna škola alebo neštátne školské zariadenie nedodržuje učebné plány, učebné osnovy alebo programy výchovnej práce, ktoré sú uplatňované v porovnateľnom druhu a type štátnej školy alebo štátneho školského zariadenia na základe rozhodnutia Štátnej školskej inšpekcie“, a taktiež písmeno c), „o 10 %, ak neštátna škola – 1. bod – nezabezpečuje výchovu a vzdelávanie v študijných odboroch alebo učebných odboroch potrebných na plnenie úloh regionálneho rozvoja alebo na prípravu na povolanie vo verejnom záujme – 2. bod –, zabezpečuje prípravu na povolanie, o ktoré nie je dlhodobo záujem na trhu práce v príslušnom regióne“. V písmene b) podmienku, na základe ktorej je možné znížiť príspevok štátu o 10 %, považujem za zbytočnú, veď materské školy a základné školy, ale aj stredné školy sa zaraďujú do školskej siete po súhlase ministerstva školstva, čoho podmienkou je aj dodržiavanie učebných plánov, resp. programu výchovnej práce v materských školách. Kým v písmene c) v 2. bode obsiahnutú požiadavku uznávam ako opodstatnenú, lebo sa dá jednoznačne určiť, napr. pomocou úradov práce, či o povolanie, na ktoré škola pripravuje žiakov, je alebo nie je záujem na trhu práce, 2. bod písmena c) pokladám za diskriminačný pre súkromné i cirkevné školy. Definovanie, čo je – samozrejme, to citujem – „verejný záujem“, resp. či sú dané odbory potrebné na plnenie úloh regionálneho rozvoja, je subjektívne a dáva možnosť inšpekčnému či inému orgánu aj v nie celkom  podložených prípadoch siahnuť na   finančné prostriedky školy. Tieto časti zákona narúšajú snahu predkladateľa  zrovnoprávniť štátne a neštátne školy. V pôvodnom texte zákona, a to v § 8 ods. 1 písm. b) sa píše: „V rámci kapitoly ministerstva sú rozpočtované finančné prostriedky na aktivity a záväzky vyplývajúce z medzinárodných zmlúv a iných medzinárodných dokumentov, ktorými je Slovenská republika viazaná v oblasti základných škôl,“ a tak ďalej. Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky a po pomerne dlhej diskusii aj Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre vzdelanie, vedu, mládež a šport navrhuje vypustiť slová „a iných medzinárodných dokumentov“. Naďalej som presvedčená, a to som prezentovala aj vo výbore, že nemali by sme túto časť vety vynechať, lebo existujú aj iné medzinárodné dokumenty, ktorými je Slovenská republika viazaná, napr. rôzne charty, ako Charta ľudských práv alebo Charta práv dieťaťa, a z týchto dokumentov vyplývajúce záväzky by sa mali tiež plniť. Žiadam preto bod 27 vyňať zo skupiny pozmeňujúcich návrhov, o ktorých navrhuje gestorský výbor hlasovať spoločne s návrhom schváliť ich, na osobitné hlasovanie. Ja budem hlasovať proti schváleniu tohto návrhu a Strana maďarskej koalície má podobný názor. Vážené kolegyne, vážení kolegovia, určite si pamätáte, že som mala určité výhrady voči pripravovanému výnosu Ministerstva školstva Slovenskej republiky k tomuto zákonu. Obavy z budúcnosti málo-triednych škôl či malých základných škôl vyjadrili aj ďalší vystupujúci v rozprave k prvému čítaniu vládneho návrhu zákona o financovaní základných a stredných škôl a školských zariadení. Tento výnos síce nie je súčasťou zákona, ale keďže jednoznačne ustanovuje normatívny spôsob na určenie počtu pedagogických zamestnancov a ostatných zamestnancov, ako i normatívny počet žiakov triede, nie je možné bez poznania obsahu tohto výnosu rokovať ani o samotnom zákone. S pánom ministrom Ftáčnikom i ďalšími pracovníkmi ministerstva školstva sme uskutočnili niekoľko rokovaní tak na pôde Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre vzdelanie, vedu, mládež a šport, ako aj na ministerstve školstva a došli sme ku konsenzu, čo sa týka hlavne počtu žiakov štátnych základných škôl i stredných škôl. Myslím si, že navrhované minimálne počty, resp. intervaly, ktoré sú uvedené už v tom výnose o žiakoch v triedach, zabránia zániku malých škôl a taktiež škôl s vyučovaním jazykom slovenským a s vyučovacím jazykom maďarským na národnostne zmiešanom území, lebo aj tento aspekt sa zohľadní pri normatívnom určovaní počtu žiakov v triedach v navrhovanom výnose ministerstva školstva. Vážená Národná rada, zákon o financovaní základných škôl a stredných škôl a školských zariadení je dlho očakávanou právnou normou a je potrebné, aby nadobudol platnosť tak, ako je v návrhu uvedené, to znamená 1. 1. 2002. Určite by mohol byť aj lepší, hlavne ak by bolo možné zo štátneho rozpočtu vyčleniť väčšie množstvo finančných prostriedkov. Taktiež bolo by potrebné viac finančných prostriedkov venovať napr. základným umeleckým školám, domovom mládeže, centrám voľného času, špeciálnym školám a podobne. Zostáva mi veriť, že v ďalších rokoch k tomu dôjde. Navrhujem aj vo svojom mene, aj v mene Strany maďarskej koalície, aby Národná rada Slovenskej republiky po prerokovaní vašich ďalších návrhov vládny návrh zákona o financovaní základných škôl a stredných škôl a školských zariadení schválila. Ďakujem za pozornosť. M. Andel, podpredseda NR SR: Ďakujem, pani poslankyňa, za vaše vystúpenie. Teraz slovo má za poslanecký klub KDH pán poslanec Bauer, pripraví sa potom pani poslankyňa Slavkovská.