Kvorka, Ján, poslanec NR SR (2019-09-11):
Ďakujem za slovo. Chcel by som sa pozastaviť o tomto našom rokovaní k tomu, že jednoducho chcem oceniť vystupujúcich, ktorí predniesli svoje diskusné príspevky na podporu tohto zákona. A chcel by som aj nadviazať ešte takú zaujímavú vec v tomto mojom záverečnom slove, kde poukázal predo mnou Ľubko Martinák aj o vývoji lykožrúta. Pretože sami vieme, že je to spojené aj s týmto zvieratkom, pretože dneska sú naše hory dosť šedé a sivé. Keď sa na ne pozrieme, ja to vidím najlepšie, pretože bývam v Národnom parku Veľkej Fatry a začína to všetko okolo nás dochádzať. Dôvod tohto všeckého vidíme v tej kalamite, ktorá vzniká, kde v takom 5. stupni nie je možné, keď sa tam vypíli aj strom, jednoducho ten strom tam musí zostať a nemôže sa odkôrniť. Potom pod touto kôrou vzniká v podstate tento lykožrút, ktorý spôsobuje nesmierne škody, ktoré sa nedajú nahradiť, a jednoducho sa rozmnožuje. Aby, len tak pre zaujímavosť, aby ste vedeli, tak vám poviem, že samička lykožrúta nakladie 60 vajíčok. Celý vývojový cyklus trvá 6 až 10 týždňov a tak ročne sa vyprodukujú dve až tri generácie tohto lykožrúta, ktorého v podstate takýmto spôsobom ako keby sme živili. Za rok tak lykožrút zvýši svoju početnosť až 120 násobne pri dvoch generáciách. Čiže vieme si uvedomiť, že prečo nám to tak rýchlo ide do takéhoto stavu, v akom sa nachádzame. Ten začiatok som spomenul, že spočíva v tej nespracovanej kalamite, kde z jedného stromu sa dokáže vyrojiť 150- až 200-tisíc lykožrútov a 150 až 1000 lykožrútov dokáže zabiť jeden strom v závislosti od kondície tohto stromu. Čiže vidíme, že to sú, to sú jednoducho strašné čísla. Inak to neviem ani odôvodniť. A na záver by som chcel nadviazať aj na to, čo pani ministerka hovorila, že áno, je to pravda, my sme pred dvomi mesiacmi mali náš výbor, taký poslanecký výjazd v Tatrách, v TANAP-e. Boli sme v Javorovej doline a v tejto Javorovej doline sme videli stav, aký je, čo tam spôsobila povodeň. A poviem vám pre zaujímavosť, že za následky lykožrútovej kalamity v tejto Javorovej doline, čo vzniklo. V roku 2008 za päť dní padlo v Javorovej doline 260 mm zrážok a ten rozsah škôd, ktorý bol spôsobený, bol oveľa nižší ako v roku 2018, kedy padlo za rovnaké obdobie len 226 mm zrážok. Spôsobené jednoducho to bolo tým, že tie stromy sú tam suché, tie stromy sú v stave takom, v akom sú a jednoducho na základe aj niektorých vecí, ktoré by bolo ozaj dobre sa nad tým zamyslieť, bolo potrebné odstrániť, pretože padnuté stromy cez riečištia a tak ďalej, ktoré sa nemôžu odstrániť, spôsobujú všecky tieto škody, ktoré by sa dali urobiť, s ktorými by, si myslím, lesáci nemali žiaden problém. Na záver by som chcel dodať, že viem uznať takúto situáciu, keď sme v bezzásahovej zóne v piatom stupni ochrany, ale myslím si, že od takého tretieho stupňa, kde u nás v národnom parku už v treťom stupni je po kalamite presne tento istý stav a začína to tam. Pekne to vidíme, ako to tam všetko začína hnednúť okolo toho. A na základe toho by som možná dal aj na zváženie, aby takéto veci sa do budúcnosti voľajakým spôsobom prehodnotili a dali na pravú mieru. Pán predsedajúci, chcem oznámiť, že hlasovanie o tomto zákone by sme mali zajtra o 11.00 hodine. Ďakujem pekne.