Hudacký, Ján, poslanec NR SR (2015-11-27):
Ďakujem, pani podpredsedníčka, za slovo. Vážené kolegyne, kolegovia, dámy a páni, dovoľte mi uviesť návrh zákona o ochrane zraniteľných spotrebiteľov energií alebo tzv. zákon o energetickej chudobe. Po mnohých nesystémových a často populistických riešeniach súčasnej vlády prinášam systémové a dlhodobo udržateľné riešenie, ktoré na jednej strane chráni sociálne slabé skupiny pred tzv. energetickou chudobou, to znamená nedostatkom cenovo dostupnej minimálnej potreby energie, a na druhej strane zabezpečuje transparentný a spravodlivý rozvoj trhu s energiami. Tento návrh zákona rieši systémový alebo teda systémovo problém tzv. energetickej chudoby. Čo to je tá energetická chudoba? To je stav, keď domácnosť nie je schopná udržať vo svojich obytných priestoroch vhodné teplotné podmienky, alebo ak domácnosť nie je schopná zadovážiť si za dostupnú cenu základné energetické služby. Tie energetické služby, samozrejme, sú spojené s osvetlením aj s varením, ale aj v podstate s možnosťou napojenia takýchto energetických spotrebičov, ako je chladnička, ako je pračka a podobne. Súčasná situácia v mnohých sociálne slabých rodinách, keďže máme na balkóne aj dôchodcov, dosť často sa to spája v podstate v domácnostiach s dôchodcami, je často z toho energetického pohľadu často neúnosná. Ceny energií pre domácnosti sú síce regulované, ale plošne, čo neumožňuje selektívne podporovať najzraniteľnejších spotrebiteľov, a to spotrebiteľov, ktorí sú v hmotnej núdzi. Navyše striktná regulácia cien je často bariérou pre nižšie ceny energií, ktoré môžu byť vygenerované trhom. Náš návrh zákona teda umožňuje identifikovať zraniteľných spotrebiteľov. Pre účely tohto zákona je zraniteľným spotrebiteľom domácnosť, ktorej zo zákona prislúcha dávka v hmotnej núdzi. Na základe takejto identifikácie každá domácnosť ako zraniteľný spotrebiteľ je oprávnená požiadať z Fondu energetickej solidarity o finančný príspevok, tzv. energetickú dávku, ktorá pokrýva minimálnu potrebu energie, skutočne minimálnu potrebu energie, my hovoríme tomu v tomto zákone energetické minimum. Minimálna potreba energie zahŕňa energiu na vykurovanie, na ohrev vody a inú spotrebu a berie do úvahy aj počet členov domácnosti. Fond energetickej solidarity, ktorý vlastne takisto etablujeme týmto návrhom zákona, bude plnený potom z príspevkov energetických spoločností. Výška energetického minima je určovaná Úradom pre reguláciu sieťových odvetví, ktorý zároveň vedie zoznam energetických podnikov, určuje výšku príspevku energetických podnikov do Fondu energetickej solidarity a plní aj ďalšie úlohy podľa osobitného zákona. Na prvý pohľad sa možno zdá, že povinnými dávkami do fondu opäť zaťažujeme energetické subjekty, ktoré už teraz sú zaťažované mimoriadnymi odvodmi pre regulované spoločnosti. Asi si pamätáte, že súčasná vláda v podstate prišla s takýmto návrhom zákona, a je pravda, že regulované spoločnosti sú zaťažované týmito mimoriadnymi odvodmi, na druhej strane chcem zdôrazniť fakt, že diferencovaným prístupom k podpore sociálne odkázaným domácnostiam uvoľňujeme priestor Úradu pre reguláciu sieťových odvetví k nižšej miere regulácie, čo môže priniesť spravodlivejšie pomery na trhu s energiami. Menej regulácie neznamená automaticky vysoké ceny energií, skôr naopak, ja potom ešte uvediem, keď vystúpim v rozprave, porovnanie týchto cien, a aké ceny by sme mohli mať, keby sme neboli mali striktnú reguláciu cien energie. Budete vidieť, o čo prichádza slovenský národ v slovenskej domácnosti. Príkladom môže byť aj súčasná situácia týkajúca sa plynu. ÚRSO na základe výraznej intervencie vlády minulý rok znížil ceny plynu plošne o 5 %. Okrem faktu, že je to len populistické riešenie a že takéto plošné zníženie cien pomáha viac ekonomicky bohatším rodinám, ktoré majú vyššiu spotrebu, pretože to sa odráža na vyššej spotrebe, ten, kto má vyššiu spotrebu, vlastne na tom získava, na plošnom znížení energií vlastne získavajú skôr tie bohaté domácnosti ako tie chudobné, čiže aj také, čo vyhrievajú svoje bazény plynom a podobne. Silno regulovaný segment trhu neumožnil pozitívnu situáciu na globálnom trhu. Ceny plynu sú totiž odvádzané od cien ropy na svetových trhoch, v súčasnosti je cena ropy na úrovni cca 47 dolárov za barel oproti roku 2012, keď cena bola na úrovni cca 125 amerických dolárov za barel. Podľa názoru mnohých expertov v oblasti energetiky je zrejmé, že ceny plynu sú v našej krajine stále veľmi vysoké predovšetkým paradoxne kvôli vysokej miere regulácií. Na základe týchto poznatkov by cena plynu na Slovensku mohla byť nižšia viac ako o 20 % v porovnaní s tým, čo určil Úrad pre reguláciu sieťových odvetví, aj to v podstate len tlakom vlády Roberta Fica. Nie som proti určitej miere regulácie, tá musí byť, pretože, samozrejme, niekedy môže ten trh zlyhať a jednoducho tie ceny môžu vyletieť z rôznych dôvodov. Ale v každom prípade regulácia nemôže byť modlou a všeúčinným liekom v podstate na fungovanie trhu s energiami. Vážené kolegyne a kolegovia, chcem vás poprosiť o podporu tohto zákona do druhého čítania. Ďakujem pekne za pozornosť.