E. Kukan, minister zahraničných vecí SR: (2003-02-28):
Táto správa sa nachádza pred vami a zároveň z vlastnej iniciatívy vláda rozhodla o jej predložení na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky. Na úvod sa mi dovoľte ospravedlniť za krátkosť času, ktorý mali poslanci Národnej rady na detailné preštudovanie predkladanej správy a oboznámenie sa s ňou. Tento postup vlády je odôvodnený jej záujmom aktuálne informovať Národnú radu Slovenskej republiky o výsledkoch prístupových rozhovorov, ktoré sa skončili iba nedávno, a transparentne predstaviť postup vlády Slovenskej republiky v najbližšom čase v procese vstupu Slovenskej republiky do Severoatlantickej aliancie. Panie poslankyne a páni poslanci, v nasledujúcom mesiaci podpisom prístupových protokolov pozvaných ašpirantských krajín v Bruseli vyvrcholí prvá fáza prístupového procesu do Aliancie. Vláda Slovenskej republiky chce informovať Národnú radu o výsledkoch tohto procesu, okrem iného aj preto, že v nasledujúcej fáze, teda v ratifikačnej, bude aj Národná rada Slovenskej republiky oveľa užšie zapojená do celého procesu. Budú to poslanci členských štátov Aliancie, teda vaši partneri, ktorí budú rozhodovať o tom, či schvália spomínané prístupové protokoly, a budete to vy, poslanci Národnej rady Slovenskej republiky, ktorí sa čoskoro budete rozhodovať, či schválite návrh vlády Slovenskej republiky na pristúpenie Slovenskej republiky k Severoatlantickej zmluve. Ja verím, že sa budete rozhodovať aj na základe dnes predkladanej správy a na základe informácií, ktoré si vláda Slovenskej republiky kladie za povinnosť Národnej rade aj naďalej poskytovať. Správa bola vypracovaná na záver prístupových rozhovorov medzi Slovenskom a NATO o členstve v Aliancii. Rýchlosť, s akou vláda tento materiál pripravila, verne kopíruje rýchlosť, nie však jednoduchosť rozhovorov o vstupe Slovenska do Aliancie. Tieto rozhovory, ktoré za Slovenskú republiku z poverenia vlády viedol tím na čele so štátnym tajomníkom ministerstva zahraničných vecí pánom Korčokom, boli rýchle aj vďaka našej niekoľkoročnej príprave na tento akt. Nie z viny NATO sa na vstup do Aliancie pripravujeme už niekoľko rokov, zatiaľ čo naši susedia už plne užívajú výhody a možnosti, ktoré členstvo v NATO ponúka, a, samozrejme, plnia si aj svoje spojenecké povinnosti. Je to zásluha celej spoločnosti, že sa Slovenská republika vrátila na cestu demokracie a že Slovenská republika svojím konaním, svojou vierohodnou zahraničnou a bezpečnostnou politikou potvrdzuje oddanosť princípom, na ktorých stojí NATO a celý demokratický svet. Rýchlosť, s akou vláda Slovenskej republiky odsúhlasila predkladanú správu, je zdôvodnená tým, že ak by tento materiál nebol včas odsúhlasený, ak by vláda Slovenskej republiky nezaslala včas generálnemu tajomníkovi NATO list, ktorým formálne opätovne potvrdí pripravenosť a ochotu prijať pozvanie na vstup do aliancie, teda takzvaný „Letter of Intent“, členské krajiny NATO by nemohli podpísať protokol k Severoatlantickej zmluve. Nemusím vám zdôrazňovať, že premeškanie tejto chvíle by znehodnotilo nielen celé úsilie niekoľkých vlád Slovenskej republiky, ale postavilo Slovensko aj do svetla nedôveryhodného ašpiranta, ktorý vlastne nevie, čo chce a aké má ciele. Je to teda politická zodpovednosť a povinnosť vlády Slovenskej republiky plniť strategické priority štátu, napĺňať životne bezpečnostné záujmy krajiny a realizovať mandát, ktorý vláda dostala od Národnej rady Slovenskej republiky. Spomínaný list, „Letter of Intent“ obsahuje opätovné potvrdenie záujmu vlády Slovenskej republiky prijať pozvanie na pristúpenie Slovenskej republiky k Severoatlantickej zmluve. Návrh listu, ktorý musí spĺňať aj určité formálne požiadavky zo strany Aliancie, je v prílohe č. 1 predkladaného materiálu. Prílohou tohto listu je časový plán plnenia reforiem, uvedený v prílohe č. 2, ktorý sa vláda Slovenskej republiky politicky zaväzuje plniť, a to aj po nadobudnutí plnoprávneho členstva Slovenskej republiky v Severoatlantickej aliancii. Zmyslom tohto plánu je potvrdiť pokračovanie v implementácii reforiem spoločnosti, ekonomiky a ozbrojených síl Slovenskej republiky. Ide o individuálny zoznam záväzkov, ktorý má jednostranný charakter, a podobný špecifický zoznam vypracúva každá jedna pozvaná krajina. Predkladaný zoznam záväzkov bol vypracovaný vládnym výborom PRENAME po diskusii aj s členskými štátmi Aliancie v polovici februára tohto roku. Ide o relatívne stručný, ale komplexný materiál, ktorý vychádza z programového vyhlásenia vlády a zo známych krátko- a dlhodobých plánov vlády Slovenskej republiky. V piatich častiach, ktoré vychádzajú z piatich kapitol akčného plánu pre členstvo v NATO, je zakomponovaných 38 všeobecne formulovaných cieľov. V politickej a ekonomickej oblasti je tých cieľov 10, v obranno-vojenskej 16, v oblasti zdrojov 4, v oblasti ochrany utajovaných skutočností 6 a v právnej oblasti 2 ciele. Upozorňujem, že ide o 38 cieľov, nie konkrétnych úloh. Výber záväzkov reflektuje nielen záujem Aliancie, ale náš vlastný záujem pokračovať v reformách v naznačených oblastiach, ktoré z pohľadu prípravy na členstvo v NATO považujeme za kritické. Sú to jednoducho záväzky, ktoré vychádzajú z existujúcich a potrebných reforiem celej našej spoločnosti. Pri plnení viacerých cieľov sa vláda Slovenskej republiky bude uchádzať o podporu Národnej rady. Spomeniem napríklad boj s korupciou, realizovanie reforiem v oblasti obrany, potreba zaistenia kredibilného a fungujúceho systému ochrany utajovaných skutočností a podobne. Podobne kritickým záväzkom, ktorého plnenie závisí aj na rozhodnutí Národnej rady Slovenskej republiky pri každoročnom schvaľovaní štátneho rozpočtu, je udržanie výdavkov na obranu vo výške 2 % hrubého domáceho produktu. Ešte niekoľko slov k ďalšiemu postupu v prístupovom procese. Po podpise siedmich protokolov k Severoatlantickej zmluve veľvyslancami členských štátov NATO v Bruseli dňa 26. marca tohto roku bude nasledovať ratifikácia týchto protokolov parlamentmi 19 členských štátov NATO. Zároveň sa pozvané krajiny budú pripravovať na odsúhlasenie pristúpenia k Severoatlantickej zmluve tak, aby celý proces uloženia ratifikačných inštrumentov pozvaných krajín depozitárovi Severoatlantickej zmluvy, ktorým je vláda Spojených štátov, bol ukončený najneskôr do polovice mája 2004 s cieľom zúčastniť sa už ako členovia NATO na najbližšom samite Aliancie, ktorý sa bude konať koncom mája roku 2004 vo Washingtone. Pristúpenie k Severoatlantickej zmluve bude v prípade Slovenskej republiky prebiehať ako v prípade pristúpenia k takzvanej prezidentskej zmluve. Slovenská republika musí túto ratifikáciu časovo pripraviť tak, aby sama nebola prekážkou vlastného vstupu do Aliancie. Vážené panie poslankyne, páni poslanci, členstvo Slovenskej republiky v NATO nemá inú bezpečnostnú alternatívu. 26. marca tohto roku sa Slovensko ocitne v pozícii, keď členstvo už bude skutočne na dosah. Vláda Slovenskej republiky v procese vstupu Slovenskej republiky do NATO potrebuje stálu podporu Národnej rady Slovenskej republiky a ja verím, že túto podporu od vás aj dostane. Odporúčam, aby ste predloženú správu zobrali na vedomie. Pán predseda, ďakujem.