V. Veteška, podpredseda NR SR: (2005-01-20):
Pán poslanec Jaduš, máte slovo, nech sa páči. J. Jaduš, poslanec: Vážené kolegyne, kolegovia, zhodou okolností len pred krátkou chvíľou sme skončili rokovanie výboru pre životné prostredie k problematike riešenia kalamitnej situácie vo Vysokých Tatrách. Treba úprimne povedať, že sme boli viac-menej spokojní so zámermi vládneho výboru k riešeniu danej problematiky a k tomu, že vzniká istý konsenzus medzi ochranárskymi organizáciami, Štátnou ochranou prírody a medzi spoločnosťami, ktoré majú de facto hospodárske záujmy pri spracúvaní kalamity. Treba povedať, že poslanci výboru pre životné prostredie v podstate vyslovili jednotný názor a požiadavku, aby sa vládny výbor zaoberal okrem hospodárskeho zhodnotenia tejto kalamity a okrem ďalšieho plánu rozvoja Tatier aj ekologickými metódami a dozorom nad spracúvaním tejto kalamity a predovšetkým, aby sa zvýšená pozornosť venovala použitým technológiám pri spracúvaní tejto kalamity. Ide nám predovšetkým o to, aby sme nezvyšovali možné hrozby, ktoré plynú z tejto vážnej ekologickej katastrofy. Toto bola jedna časť problému. Tá druhá, o ktorej by som chcel hovoriť, je požiadavka opäť na vládny výbor a vládu Slovenskej republiky, aby prihliadla na mimoriadnu okolnosť, ktorá sa týka predovšetkým finančných záležitostí a účtovníctva, pretože rozpočet Slovenskej republiky na rok 2005 nerátal s tým, že padne hromada dreva, ktorá de facto bude musieť byť spracovaná. Nerátal ani s príjmami alebo s mimoriadnymi príjmami z dane z pridanej hodnoty a z dane zo zisku. Treba si uvedomiť, že organizácie, ktoré sú nútené v krátkom čase v priebehu jedného, jedného a pol roka predať, resp. zhodnotiť padnutú drevnú hmotu, sú to mimoriadne príjmy týchto organizácií, ktoré v podstate pôjdu 19 % ako daň z pridanej hodnoty do štátneho rozpočtu a 19 % ako daň zo zisku týchto právnických a fyzických osôb. Treba však na druhej strane povedať, že mimoriadnym spôsobom tieto vysoké odvody narušia istú ekonomickú stabilitu mnohých drevospracujúcich podnikov. Nehovorím teraz len o štátnych lesoch TANAP-u, pretože na rozdiel od urbariátov a súkromných vlastníkov lesa oni môžu robiť opravné položky. To znamená, že viac-menej tú daň zo zisku, ktorú by mali odviesť štátu, eliminujú tým, že ju presunú na riešenie konsolidácie lesného porastu v priebehu alebo v horizonte nasledujúcich rokov. Ale urbariáty, ktoré tým pádom nemôžu mať vyrovnané hospodárstvo, budú musieť odviesť aj daň zo zisku, aj daň z pridanej hodnoty. De facto tieto urbariáty majú ďalšie povinnosti plynúce zo zákona. Majú sa starať o výsadbu lesa a jednoducho môže sa stať, že finančné prostriedky na túto aktivitu budú chýbať. Takže ja by som chcel na záver svojho vystúpenia predniesť požiadavku na vládu a na vládny výbor, aby sa venovala tejto problematike, aby našla mechanizmus, ktorým sa tieto mimoriadne finančné prostriedky, ktoré budú odvedené do Štátnej pokladnice, akýmsi spôsobom vrátili naspäť do obnovy lesa a predovšetkým do projektov, ktoré zhodnotia túto katastrofu a dajú nám nejakú víziu pre budúce riešenie týchto poškodených území. Nehovoríme teraz len o Tatrách, hovoríme aj o ostatných poškodených územiach. Hovoríme o Nízkych Tatrách, Orave a všetkých územiach, ktorých sa táto kalamita dotkla. Ďakujem vám veľmi pekne za pozornosť. (Potlesk.)