Vetrák, Milan, poslanec NR SR (2023-05-05):
Ďakujem pekne. Rád by som vysvetlil, o čom je pozmeňujúci návrh, ktorý budem v rámci, alebo na konci svojej rozpravy čítať, pretože nechcem čítať teraz celé tie odôvodnenia, nakoniec máme ich písomne predložené, zverejnené na webe. Pôvodne ten návrh zákona riešil dve konkrétne otázky. Prvá bola, prvá otázka bola o tom, aby pri pripomienkovaní územnoplánovacej dokumentácie mohol byť v zmysle, priamo v zmysle zákona ustanovený zástupca verejnosti a to po vzore Českej republiky. V zásade ten zástupca určitým spôsobom funguje aj dnes, ale nie je takýmto spôsobom inštitucionalizovaný. V rámci tých, toho desaťmesačného procesu pripomienkovania tohto návrhu zákona v zásade dochádzalo k určitým vylepšeniam tohto inštitútu, ale nakoniec aj s prihliadnutím na to, že teda strana SaS vyhodnotila tento inštitút ako z ich pohľadu, nechcem povedať že nadbytočný, ale nie povedzme úplne najvhodnejšie upravený celkovo, to možnože by sa pani Zemanová vedela k tomu vyjadriť lepšie, pani poslankyňa, tak som akceptoval túto ich pripomienku a bude platiť to čo doteraz, že verejnosť, ktorá bude pripomienkovať územnoplánovaciu dokumentáciu, spíše petíciu a sama si v zmysle petičného zákona ustanoví zástupcu, tak ako si určí. No, takže mohlo to byť o máličko vylepšené, ale z pohľadu nejakého takého širšieho ten cieľ, ktorý tí ľudia bu... ktorý ľudia budú chcieť dosiahnuť pri pripomienkovaní, bude dosiahnutý aj bez ustanovenia zástupcu. Takže táto celá úprava, ktorá sa týkala zástupcu, vypadne alebo vypustí sa z návrhu zákona, preto aj ten pozmeňujúci návrh potom je o niečo dlhší, pretože bolo treba povypúšťať všetky ustanovenia a bolo ich tam dosť, ktoré sa týkali samotného zástupcu. Druhá otázka, ktorá sa riešila, bola tá, aby v prípade, keď zastupiteľstvo, či už obecné, župné, hlavného mesta, Košíc a tak ďalej, mestské, uznesením rozhodne, aby sa určitým spôsobom zmenil a doplnil územný plán alebo niektorá iná územnoplánovacia dokumentácia, aby bol povinný obstarávateľ, príslušný obstarávateľ toto uznesenie akceptovať. Dnes totiž v komunále platí, že ak zastupiteľstvo prijme takéto uznesenie, tak obstarávateľ si ho nemusí akceptovať. Napríklad zastupiteľstvo povie, že chce mať na určitom pozemku škôlku, ale obstarávateľ, teda mesto prostredníctvom vedenia si myslí, že by tam malo, mali byť nájomné byty. No, aj jedno je verejný záujem, aj druhé je verejný záujem, ale vždy prevážilo to, čo chcel primátor alebo starosta, čiže tie uznesenia sa v zásade neakceptovali. Novelou tohto zákona dochádza k tomu, že pokiaľ takéto uznesenie bude prijaté, tak bude povinný ho obstarávateľ akceptovať a bude povinný vyobstarávať zmenu územnoplánovacej dokumentácie. Mali sme okolo toho mnohé diskusie, uskutočnili sa, uskutočnilo sa rozporové konanie alebo kvázi rozporové konanie pod vedením pána podpredsedu vlády, ktorého sa zúčastnila samospráva. Ja som komunikoval aj so zamestnávateľmi, s odborármi, pretože v tom čase nefungovala tripartita, takže som musel každého jedného po druhom osloviť samostatne, rokovať s nimi, jakože teda bol to zážitok, musím povedať, ale nakoniec sme sa k niečomu dopracovali a pripomienky všetkých tak, aby boli s tým spokojní a nikto nemal vážne výhrady, sú aj zapracované v tomto pozmeňujúcom návrhu. Ja len zosumarizujem, čo sa vlastne zmenilo. Odborári nemali v princípe žiadne pripomienky ani voči pôvodnému zneniu, čiže tam to bolo najjednoduchšie, zamestnávatelia mali hlavne pripomienky voči tomu zástupcovi verejnosti, ktorý sa teraz vypúšťa. Pokiaľ ide o tie uznesenia, tak tam sme sa dohodli kompromisne, že zastupiteľstvá to budú môcť zmeniť iba v tých prípadoch, keď pôjde o pozemky, ktoré sú vo vlastníctve obce. To znamená, nebudú môcť, nebude môcť zastupiteľstvo týmto spôsobom zasahovať do súkromných pozemkov, to bude musieť byť riešené výlučne tak ako doteraz, teda z pozície primátora, starostu alebo teda toho samotného obstarávateľa. Ďalšia, teda to boli, to boli zamestnávatelia, to boli ich hlavné pripomienky, ktoré boli akceptované. No, potom pokiaľ ide o samosprávu, samospráve sa veľmi nepozdávalo, hlavne bratislavskej a košickej, že by museli akce... že by musela, museli ako obstarávateľ akceptovať aj uznesenia mestských častí. Ten protiargument bol hlavne taký, že mestské časti nie sú obstarávateľmi v prípade zmien a doplnení územného plánu, a teda nepovažujú za relevantné, aby mestskočastné zastupiteľstvo hovorilo mestu ako celku, čo má povinne obstarávať, no. Tak k tomu bola dosť rozsiahla diskusia, nakoniec sme sa kompromisne dohodli tak, že mestské časti takéto práva, alebo zastupiteľstvá mestských častí takéto právo mať nebudú, alebo takúto právomoc mať nebudú, ale pokiaľ takéto uznesenie prijmú v podobe určitého odporúčania vo vzťahu k mestu, či už v Bratislave, alebo v Košiciach, tak mestské zastupiteľstvo bude povinné na najbližšom svojom zasadnutí riadne v programe prerokovať takýto podnet a prijať k nemu, prijať k nemu uznesenie. To znamená, jednoducho bude sa musieť k tomu rovno, priamo, férovo postaviť, že vyhovieme vám, alebo vám nevyhovieme. Proste aby to nezostalo niekde v šuplíku a aby sa to neignorovalo. Čiže toto bol kompromis, ktorý sme dosiahli na úrovni, alebo so samosprávou, teda s Bratislavou a s Košicami. Tie ďalšie zmeny, ktoré budem čítať v pozmeňujúcom návrhu, už budú len legislatívno-technického charakteru, ako posun účinnosti, nejaké odkazy vnútorné, poznámky pod čiarou, takže to už nie je nič takého, čo by bolo, si myslím, že aj pre verejnosť zaujímavé a pre vás tak, aby sme to nejako podrobne rozoberali. Ja by som chcel na záver, predtým než prečítam pozmeňujúci návrh, lebo potom sa nebudem už hlásiť do záverečného slova, ja by som chcel poďakovať všetkým, ktorí prispeli svojimi pripomienkami, ale aj výhradami niekedy k tomu, aby sme sa vedeli dopracovať k určitému zneniu, ktoré bude priechodné, aj dúfam, že bude priechodné, o to vás chcem aj požiadať v parlamente, že trocha vyvážime tú dnešnú situáciu, pokiaľ ide o právomoci medzi zastupiteľstvom a starostom, primátorom, prípadne županmi, a že takisto dopomôžeme k tomu, že územné plány v jednotlivých obciach alebo samosprávach ako takých budú kvalitnejšie a budú aj viac zohľadňovať požiadavky verejnosti, ktoré sú tlmočené prostredníctvom ich zástupcov v podobe poslancov zastupiteľstiev. Ja len úplne na záver, teda už technicky uvediem, že táto novela zákona sa týka len platného stavebného zákona, teda zákona, ktorý bude platiť do 1. apríla budúceho roka, a taká istá, zrkadlovo taká istá úprava je zohľadnená v pozmeňujúcom návrhu, ktorý, k tej tlači 1498, ktorá sa prerokovávala v predchádzajúcom bode, predniesol ju pán poslanec Svrček. To znamená, že ide o tak previazané úpravy, že by bolo dobré, aj preto sa rokujú spoločne po sebe a aj by som chcel pani spravodajkyňu poprosiť, aby sa aj hlasovalo po sebe, lebo inak sa nám to môže potenciálne rozbiť a to by, to by nebolo dobré, lebo dáva to spolu jeden súvislý celok a myslím, že tak by to malo byť prerokované aj, aj odhlasované. No a teraz na záver ten pozmeňujúci návrh. Takže pozmeňujúci a doplňujúci návrh poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Milana Vetráka k návrhu poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Milana Vetráka a Petra Libu na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku, skrátene stavebný zákon, v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony. Je to tlač 1186. Tento uvedený návrh sa mení a dopĺňa takto: 1. V čl. I sa vypúšťajú body 3, 4, 5, 6, 7 a 8. Doterajšie body sa primerane prečíslujú. 2. V čl. I bode 2 sa slová „a na území Hlavného mesta Slovenskej republiky Bratislavy a na území mesta Košice aj dotknutého miestneho zastupiteľstva ich mestskej časti, ak takýto podnet vyplýva z platného uznesenia zastupiteľstva“ nahrádzajú slovami „prijatého formou uznesenia“. 3. V čl. I bode 9 sa vypúšťajú slová „a na území Hlavného mesta Slovenskej republiky Bratislavy a na území mesta Košice aj dotknutého miestneho zastupiteľstva ich mestskej časti, ak také uznesenie bolo k návrhu územného plánu schválené“. 4. V čl. I sa za bod 10 vkladá nový bod 11, ktorý znie: „11. Za § 142j sa vkladá § 142k, ktorý vrátane nadpisu znie: „§ 142k Prechodné ustanovenie k úprave účinnej od 1. júla 2023 Uznesenia zastupiteľstiev na obstaranie územnoplánovacej dokumentácie schválené do 30. júna 2023 sa považujú za podnety podľa § 17 ods. 2 písm. d) v znení účinnom od 1. júla 2023.“.“ Doterajší bod 11 sa primerane prečísluje. 5. V čl. I bode 11 v prílohe č. 2 sa za slová „(Ú. v. ES L 197, 21. 7. 2001; Mimoriadne vydanie Ú. v. EÚ, kap. 15/zv. 6)“ vkladajú slová „v znení korigenda (Ú. v. EÚ L 164, 3. 6. 2014)“. 6. V čl. II doterajší text znie: „V § 11 sa odsek 4 dopĺňa písmenom s), ktoré znie: „s) schvaľovať podnety na obstaranie územnoplánovacej dokumentácie a podnety na jej aktualizáciu, ak ide o pozemok vo vlastníctve obce.“.“ 7. V čl. III bode 1 sa za slovo „aktualizáciu“ vkladajú slová „ak ide o pozemok vo vlastníctve Bratislavy alebo niektorej z jej mestských častí“. V čl. III bod 2 znie, to je bod 8, novelizačný bod, alebo bod 8 tohto pozmeňujúceho návrhu: V čl. III bod 2 znie: „2. § 11 sa dopĺňa odsekom 6, ktorý znie: „(6) Ak miestne zastupiteľstvo schváli uznesením podnet na obstaranie územnoplánovacej dokumentácie alebo podnet na jej aktualizáciu, mestské zastupiteľstvo je povinné takýto podnet prerokovať na svojom najbližšom zasadnutí od schválenia podnetu a prijať k nemu uznesenie.“.“ 9. V čl. IV bod 1 znie: „1. V § 10 sa odsek 3 dopĺňa písmenom p), ktoré znie: „p) schvaľovať podnety na obstaranie územnoplánovacej dokumentácie a podnety na jej aktualizáciu, ak ide o pozemok vo vlastníctve mesta alebo niektorej z jeho mestských častí.“.“ 10. V čl. IV bod 2 znie: „2. § 10 sa dopĺňa odsekom 6, ktorý znie: „(6) Ak miestne zastupiteľstvo schváli uznesením podnet na obstaranie územnoplánovacej dokumentácie alebo podnet na jej aktualizáciu, mestské zastupiteľstvo je povinné takýto podnet prerokovať na svojom najbližšom zasadnutí od schválenia podnetu a prijať k nemu uznesenie.“.“ 11. V čl. V doterajší text znie: „V § 11 sa odsek 2 dopĺňa písmenom r), ktoré znie: „r) schvaľovať podnety na obstaranie územnoplánovacej dokumentácie a podnety na jej aktualizáciu, ak ide o pozemok vo vlastníctve samosprávneho kraja.“.“ 12. Za článok V sa vkladá nový článok VI, ktorý znie: „Čl. VI Zákon č. 200/2022 Z. z. o územnom plánovaní v znení zákona č. 69/2023 Z. z. sa mení a dopĺňa takto: V § 41 prvom bode sa druhá spojka „a“ nahrádza čiarkou a na konci sa pripájajú slová „a zákona č. .../2023 Z. z.“.“ Doterajší čl. VI sa primerane prečísluje. Nový čl. VI nadobúda účinnosť 1. apríla 2024, čo sa premietne v článku o účinnosti pri spracúvaní čistopisu schváleného zákona. A nakoniec bod 13. V čl. VI sa slová „1. decembra 2022“ nahrádzajú slovami „1. júla 2023“. Ďakujem veľmi pekne za pozornosť.