T. Lebocký, poslanec: (2007-03-22):
Pomerne široká novelizácia, sledujúca zosúladenie zámerov ťažobného priemyslu a ochrany životného prostredia v súlade s legislatívou Európskej únie, je zatienená glorifikáciou nebezpečenstva využitia technológie kyanidového lúhovania pri úprave a zušľachťovaní nerastov. Príčiny, ktoré tento stav spôsobili, sú rôzne, zjavne subjektívne, dôsledky sú jasné a aj z priebehu rozpravy vo výboroch, ktorým bol tento zákon pridelený na prerokovanie a v konečnom dôsledku aj z priebehu rozpravy dnes tu, v pléne. Čiže za iné ako subjektívne dôvody totiž nie je možné označiť iniciatívu kanadskej spoločnosti a jej slovenskej dcéry, ktorá v značnom predstihu, skôr ako sa vôbec zákon dostal do parlamentu, začala uplatňovať taktiku osobných stretnutí s poslancami Národnej rady Slovenskej republiky s cieľom prezentovať metódu kyanidového lúhovania v rámci svojich plánovaných podnikateľských aktivít v Kremnici ako technológiu zlučiteľnú so záujmami štátu v oblasti ochrany  životného prostredia. Zástupcovia spoločnosti sa pri snahe získať podporu u zákonodarcov, samozrejme, nezabudli posťažovať na odpor a „nepochopenie miestnej samosprávy a mimovládnych organizácií“, ktoré im, čuduj sa, svete, jednoznačne vyslali signál o trvalom nesúhlase s dobývaním a úpravou nerastov v predmetnom katastri. Cieľom tejto snahy mohlo byť dosiahnutie stavu, aby sa zo zákona oslabila pozícia regiónu pri rozhodovaní o regionálnom environmente, alebo, aby tam, kde nie je nádej získať investičné stimuly, sa získali aspoň stimuly environmentálne v podobe politickej podpory silných stránok projektu a možno, že v konečnom dôsledku naozaj išlo len o odbornú prezentáciu zámerov spoločnosti. Z praktického poznania postupov, ktoré sú pre podobné aktivity na Slovensku záväzné podľa platnej slovenskej legislatívy, som uznal, že obavy manažmentu projektu sú opodstatnené, lebo súčasné všeobecne záväzné právne predpisy v dostatočnej miere garantujú účasť zainteresovaných pri rozhodovaní o osude ložiskových území, prípadne dobývacích priestorov, nachádzajúcich sa v katastri, ktorý považujú títo zainteresovaní za svoj životný priestor. Otázne však je, či toto tvrdenie platí aj o možnosti vyjadriť sa a ovplyvniť postupy a metódy úpravy a zušľachťovania nerastov, prípadne, či navrhovaný návrh na zmenu a doplnenie banského zákona rieši tento problém komplexne. Subjektívnym dôvodom na vstup do tohto procesu, vyplývajúcim zo samotnej podstaty a poslania organizácie, boli a sú aktivity mimovládnej organizácie Greenpeace prostredníctvom negatívnej prezentácie dôsledkov akejkoľvek alternatívy použitia kyanidovej technológie. Táto organizácia celosvetovo bojuje proti používaniu kyanidov s premenlivými výsledkami a názor ich predstaviteľov bol prezentovaný aj na zasadnutí jednotlivých výborov Národnej rady Slovenskej republiky pri prerokúvaní príslušného vládneho návrhu zákona. V tejto súvislosti je potrebné spomenúť aj aktivity niektorých opozičných poslancov, ktorí sa zo subjektívnych dôvodov rozhodli využiť tento, ako som už povedal, glorifikovaný § 30 v odseku 5, prípadne 6 na svoju „pozitívnu politickú, prípadne mediálnu prezentáciu“ tak, že postihnúc aj keď len nepatrný názor, názorový rozpor medzi predkladateľom alternatívy totálneho zákazu a návrhom mimovládnej organizácie, sa obratne stotožnili s návrhom „mimovládky“, čomu sa v konečnom dôsledku ani nemôžeme čudovať. Vážené poslankyne, vážení poslanci, disponujeme poznaním smerníc Európskeho parlamentu a Rady Európskej únie o BAT technológiách, teda o technológiách najlepšie dostupných. Disponujeme poznaním o permanentnom uplatňovaní širokej účasti na posudzovaní vplyvov projektov na životné prostredie, tzv. EIA, určite to mnohí poznáte. Disponujeme poznatkami o funkčnom systéme integrovanej prevencie a kontroly znečisťovania životného prostredia. Vieme, teda aspoň tí, čo vedieť chceme, že vláda sa v programovom vyhlásení vlády zaviazala v oblasti racionálneho využívania zdrojov na elimináciu environmentálnych rizík prostredníctvom prísnej kontroly zameranej na kontrolu environmentálnej bezpečnosti a vhodnosti stavieb, zariadení a technológií. Určite vnímame záväzok Slovenska okamžite zaviesť sprísnené environmentálne limity, teda bez využitia prechodného obdobia do roku 2018, prípadne pri ich nových prevádzkach do roku 2008. Vieme o snahe implementovať používanie najlepších dostupných technológií rovnako, ako najvyspelejšie krajiny Európy a sveta tieto technológie už v súčasnosti využívajú a používajú. Tieto skutočnosti zaraďujú Slovensko medzi krajiny s pragmatickým prístupom k implementácii výsledkov technického a technologického pokroku do oblasti ochrany životného prostredia, pričom zmeny v oblasti legislatívy sú prioritou nielen z aspektu dostatočnej flexibility pri aktualizácii legislatívnych rámcov, ale sú aj prejavom progresívneho prístupu aproximácie práva Európskej únie. Z uvedeného vyplýva, že Slovenská republika garantuje prostredníctvom všeobecne záväzných právnych predpisov harmonizovaných s platnou legislatívou Európskej únie nielen ochranu životného prostredia, nielen bezpečnosť a ochranu zdravia a života občanov, ale aj právo zúčastňovať sa osobne alebo prostredníctvom samospráv na rozhodovaní o dobývacích územiach. Súčasne však štát ako vlastník nerastného bohatstva by mal mať právo a nielen právo, ale aj povinnosť, aby v prípade rozhodnutia, opakujem, v prípade rozhodnutia o využití svojho nerastného bohatstva využil najlepšie dostupné technológie, a to, podotýkam, všade, nielen v Kremnici. Vzhľadom na skutočnosť, že považujem predloženú novelu zákona o ochrane a využití nerastného bohatstva za banský zákon, a nie za zákon o Kremnici, ako aj vzhľadom na to, že predkladateľ predložil harmonizovanú právnu normu, ktorá nie je v rozpore s programovým vyhlásením vlády, podporujem filozofiu obsiahnutú v návrhu na zmenu a doplnenie zákona spracovanú predkladateľom. Osvojujem si pozmeňujúce návrhy odporúčané na schválenie gestorským výborom, výborom Národnej rady pre hospodársku politiku a v súlade s jeho odporúčaním v bode 7 spoločnej správy v záujme vylúčenia nepriamej novelizácie zákona č. 245/2003 o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia sa stotožňujem s pozmeňujúcim návrhom o vypustení bodu 12 z návrhu zákona. V záujme podpory práv a zodpovednosti regionálnych samospráv na komplexnom rozhodovaní o projektoch banskej činnosti, vrátane úpravy a zušľachťovania nerastov podporujem návrh pani poslankyne Kramplovej na vyňatie bodov 23, 24 a 25 spoločnej správy na osobitné hlasovanie. A na záver by som chcel pánovi ministrovi povedať, že sa stotožňujem aj s názorom, ktorý tu bol prezentovaný, že vzhľadom na rozsiahle úpravy, ktoré táto novela priniesla a vzhľadom na aktuálnu situáciu v tejto oblasti, plne podporujem spustenie, teda formuláciu nového legislatívneho zámeru nového zákona o baniach, resp. banského zákona. Ďakujem za pozornosť.