M. Smolková, poslankyňa: (2008-04-02):
Vzhľadom na niekoľkokrát novelizované úpravy citovaných zákonov sa v oblasti školstva vytvorili podmienky sťažujúce zabezpečovanie výchovno-vzdelávacieho procesu v nových  spoločenských podmienkach. Predovšetkým zákon č. 29/1984 vznikol v iných spoločenských podmienkach a nedokáže už pružne reagovať na súčasné požiadavky, podmienky a potreby spoločnosti. Kritici prerokúvaného zákona tvrdia, že predložený zákon je nepripravený, šitý horúcou ihlou, že pedagogická verejnosť a spoločnosť nie sú informovaní o jeho obsahu, a preto je potrebné ho vrátiť na dopracovanie. Opak je pravdou. Je to predovšetkým pedagogickou verejnosťou dlho očakávaný zákon a mnohé školy sú už na zmenu pripravené, iné sa stihnú pripraviť aj preto, že v prechodných ustanoveniach je štvorročné prechodné obdobie, počas ktorého sa obsahová reforma začne v prvých ročníkoch základných škôl, piatych ročníkoch druhého stupňa základnej školy a v prvých ročníkoch stredných škôl. Teda počas štyroch rokov prechodného obdobia sa ministerstvo a školy pripravia na také zmeny, že školský zákon aj s jeho obsahovou reformou budú plne implementované v našom výchovno-vzdelávacom systéme regionálneho, t. j. základného a stredného školstva. Zákon zavádza štátny vzdelávací program záväzný pre všetky školy a súčasne dáva školám priestor na vlastné školské vzdelávacie programy. Týmto si každá škola môže určiť svoju profiláciu. Dochádza k znižovaniu maximálneho počtu žiakov v triedach. Výrazná zmena sa dotkne stredného odborného školstva. Stredné odborné školy budú zahŕňať učilištia, priemyslovky a stredné odborné školy. Konzervatóriá sa stanú samostatnou kategóriou. Aby som to aj dokumentovala vyjadreniami tých, ktorých sa reforma školstva dotýka, budem citovať vyjadrenia niektorých riaditeľov stredných škôl, ktoré boli publikované v istom regionálnom denníku minulý týždeň. Citujem: „Zákon vnímame pozitívne. Mali sme možnosť ho pripomienkovať.“ Nie je tu pani kolegyňa Rosová,  pokiaľ by chcela meno toho pána riaditeľa, môžem jej ho poskytnúť. Citovaný pán riaditeľ nie je ani poradcom pána ministra. Reagujem na jej včerajšiu faktickú poznámku, keď hovorila, že odborná verejnosť nemala možnosť pripomienkovať tento zákon. Pokračujem ďalej v citácii toho pána riaditeľa: „Bude sa síce meniť názov školy, už nebudeme učilište, ale stredná odborná škola. Na zmenu sa pripravujeme a september nás nezaskočí.“ Aby som bola objektívna, tak v ďalšom ten pán riaditeľ pripúšťa aj problémy s učiteľmi cudzích jazykov, pretože jazykári nechcú ísť do škôl učiť kvôli nízkym platom. Ďalší pán riaditeľ k tomu, že školy budú mať možnosť vytvoriť si časť obsahu vyučovania sami, hovorí. Zase citujem: „My sme už na to nabehli a disponibilné hodiny sme upravili podľa potrieb zamestnávateľov. Žiaci potrebujú mať záruky, že nepôjdu na úrad práce. Za 15 rokov máme len 5 % nezamestnaných z našich odborov. Treba budovať centrá odborného vzdelávania, aby pre žiaka, keď príde do praxe, nenastala bariéra.“ Toľko citácia dvoch riaditeľov stredných škôl z Košíc. Navrhnutý školský zákon je oproti pôvodnému rozsiahlejší a zákonite preto každým dňom nájde časť, ktorú chce upraviť, zmeniť alebo doplniť. A určite aj u nás vo výbore pre vzdelanie, mládež, vedu a šport a tiež v pléne v druhom čítaní budú pozmeňujúce návrhy. Môžeme diskutovať, či v jazykových školách, v základných a na stredných sú žiaci alebo poslucháči, či § 19 a § 20 nie sú duplicitné a či ich nespojiť napríklad do jedného. Nenašla som napríklad v zákone, ale môžem sa aj mýliť, prijímanie žiakov do prvého ročníka osemročného gymnázia z piatych ročníkov a tak ďalej. Ale na to všetko bude priestor v druhom čítaní. Ale za poslanecký klub SMER – sociálna demokracia chcem povedať, že uvedený školský zákon v prvom čítaní podporíme, pretože zákon je dobrý a uvediem aspoň niektoré výrazné pozitíva, ktoré tento zákon prináša. Skutočnosť, že školský zákon bol spracovaný a je predmetom rokovania Národnej rady Slovenskej republiky je samo osebe veľkým pozitívom. Uvedenie do života dvojúrovňového modelu vzdelávania, ktorý presúva časť kompetencie pri tvorbe výchovno-vzdelávacieho programu na školu, pričom vytvára priestor pre zamestnávateľov pri tvorbe časti učebných plánov a osnov v súlade s potrebami a požiadavkami trhu práce. Pripravuje pôdu na prijatie zákona o odbornom vzdelávaní, ktorý ďalej rozvinie úlohu a motiváciu zamestnávateľov a ďalších partnerov školy s cieľom dosiahnuť stav, keď stredné školstvo bude produkovať dostatok odborne kvalifikovaných absolventov stredných škôl pre potreby praxe. Zjednodušuje a sprehľadňuje systém prijímacieho konania do prvých ročníkov stredných škôl určením dňa zápisu a termínov tak, aby nevznikali prieťahy v správnom konaní. Splynutie stredných odborných učilíšť so strednými odbornými školami pri súčasnej legislatíve sa stredné odborné učilištia ocitli na periférii záujmu rodičov a žiakov a došlo by postupom času k ich zániku. Nová úprava odbúrava hendikep v názve stredné odborné učilište a umožňuje v rámci stredných odborných škôl získať výučný list i maturitné vysvedčenie pri dodržaní podmienok praxe. Zosúlaďujú sa dosiahnuté stupne vzdelania na našich školách s medzinárodnou klasifikáciou. Umožňuje sa dosiahnutie stupňa vzdelania v základných umeleckých školách a jazykových školách. Navrhované zníženie maximálneho počtu žiakov a detí v triedach materských škôl, základných škôl a stredných škôl a škôl pre deti a žiakov so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami skvalitní vzdelávací proces a umožní individuálny prístup k dieťaťu alebo žiakovi. Zriadenie kurikulárnej rady ako odborného iniciačného a poradného orgánu ministra školstva pre kľúčové oblasti výchovy a vzdelávania; zriadenie Národného ústavu certifikovaných meraní vzdelávania pre sledovanie, skvalitňovanie a výchovno-vzdelávacieho procesu aj samotnej výchovno-vzdelávacej sústavy; bezplatná výchova a vzdelávanie detí v materských školách v poslednom ročníku pred začiatkom plnenia povinnej školskej dochádzky. A mohla by som o pozitívach školského zákona hovoriť ďalej, ale každý, kto ho študoval, pozitíva v ňom určite nájde, ak ich, samozrejme, chce nájsť. A ešte na záver. Zástupcovia maďarskej menšiny zvažujú štrajky alebo bojkot vyučovania kvôli novému školskému zákonu, ktorý je podľa nich diskriminačný. Dočítali sme sa o tom v médiách a sú to aj ich vyjadrenia. Nepáči sa im plánované zníženie počtu hodín materinského jazyka pre maďarskú menšinu na prvom stupni základnej školy. V reláciách v médiách počas víkendu sa k tejto problematike vyjadrovali predstavitelia Ľudovej strany HZDS, a to v tom zmysle, že školský zákon bude zaručovať status quo pre počet hodín materinského jazyka pre národnostné menšiny. To isté chcem tu za poslanecký klub strany SMER – sociálna demokracia povedať kolegom z poslaneckého klubu SMK, že prijatý školský zákon nebude diskriminačný pre vyučovanie materinského jazyka pre národnostné menšiny. Určite sa zachová ten počet hodín, ktorý je v súčasnosti, pokiaľ samotné školy nebudú chcieť v rámci disponibilných hodín ich zmeniť sami. Ďakujem pekne.