Martinák, Ľuboš, poslanec NR SR (2018-06-20):
Ďakujem za slovo, vážený pán predkladateľ, vážení prítomní poslanci, poslankyne, chcem zaujať stanovisko k tomuto návrhu, tejto novele návrhu zákona o lesoch. Pôjdem postupne, budem pomerne stručný a myslím, že ako lesník, praktický lesník s takmer 30-ročnou praxou, verte, že viem, o čom rozprávam. Čo sa týka výberkového spôsobu. Tento výberkový spôsob samozrejme je najbližší prírode, ale tento postup, ako ste navrhovali vy, ešte tam vkladať slovo „všade“, ja osobne by som nedával. Z akého dôvodu? Nedával by som z toho dôvodu, aby sme skutočne neboli pápežskejší ako pápež. Prečo? Z terajšieho znenia je jasné, zákona, že všade ten odborný lesný hospodár aj lesník ho môže použiť tam, tento výberkový spôsob, kde mu to dovoľujú jednak prírodné podmienky a jednak ekológia, jednak biotop. Ešte by som ťa chcel vyviesť, pán predkladateľ, z jedného veľkého omylu, ktorý si tu vravel, nie preto, že by som na tom bazíroval, ale je to podstatné. Výberkový spôsob nie je výchova. Výberkový spôsob z lesníckeho hľadiska je nepretržitá obnova lesa, hej? Čiže my tam vyberáme jednak hrubé stromy, buď jednotlivo alebo skupinovito. Prečo to slovíčko „všade“ by som nedával? Preto by som ho ani nedával, aby to zase nešlo na úkor lesa, aby tí lesníci sa nesnažili uplatniť tento výberkový spôsob aj tam, kde to nie je možné, lebo sú aj určité pomerné veľké nevýhody tohto výberkového spôsobu, aj keď, samozrejme, ako lesník som za tento výberkový spôsob, však doteraz to zákon povoľoval. Pre vašu informáciu, tento výberkový spôsob je známy už viac ako 60 rokov. Uplatňovali ho či nemeckí lesníci, aj u nás sa uplatňoval. Nie je to žiadne nejaké nóvum, alebo z čoho by sme, neviem, čo robili, ale proste chcem tu poukázať aj na úskalia výberkového spôsobu, a preto to slovíčko „všade“ ja by som tam nedával. Hlavným takým veľkým úskalím je podmienka sprístupnenia porastov. Ten porast musí byť perfektne sprístupnený. Kvôli čomu? Jednoducho kvôli tomu, že hospodáriť výberkovým spôsobom bez použitia konských záprahov de facto je nemožné. Na to potrebujeme mať rozčlenený porast a samozrejme perfektne sprístupnený. Prečo konskými záprahmi? Jednoducho preto, lebo tento konský záprah mi nepoškodí lodenkové časti lesa, stromov jednotlivých, mladších stromov, tak ako to zrobí mechanizmus svojimi kolesami, reťazami, poznám to z prevádzky a tak ďalej. Čiže musíme mať konské záprahy k tomu. Tieto veci je ťažko robiť vo flyšovej oblasti. A síce prečo? Ten lesník, keď si povie áno, tento porast, keď mi to „všade“ hovorí, bude až príliš na tom trvať, dá sprístupniť tento porast. Nie je to problém peňazí ani sprístupnenia technicky, ale je to problém nášho severovýchodného flyšu. Tam, keď tieto zvážnice zrobí takto nahusto a sprístupnené cesty, hrozí jednoznačne zvýšená erózia. Z týchto zvážnic budú zvodnice a jednoducho hrozia zosuvy. Čiže my tam zrobíme viac škody ako perspektívneho osohu. Spôsob, ktorý teraz je najpoužívanejší, a síce podrastový spôsob hospodárenia je podľa môjho názoru veľmi výhodný. Tento podrastový spôsob spočíva v tom, že postupne presvetľujeme porast, aby sme dostali materské dreviny z pôvodného porastu z prirodzeného zmladenia. Až keď mám tam zmladené viac ako 50 % na ploche, vtedy ho môžem dorubávať. Druhá veľká nevýhoda tohto výberkového spôsobu, ak tam dám slovíčko, dáte slovíčko „všade“, aby lesníkov to nezvádzalo, áno, zrobím to, aj tu však, píšu tam „všade“, atď., aby neboli príliš horliví, je ten, že nemôžme ho aplikovať tam, kde sú jednoznačné svetlomilné dreviny. Lebo my ten podrast nemôžeme presvetliť pod zakmenenie 0,9, 0,8. Kto je lesník, tomu rozumie, čo je to. A tam je v podstate polotieň, neodkrývame tak tie plochy. Čiže také dubiny, alebo čosi podobné, neprichádzajú do úvahy. Tam, kde sú tienne dreviny, polotienne, ako napríklad jedľa, môžme to robiť. Len aby, hovorím, z tohto titulu títo lesníci neboli príliš z toho, ako sa povie, paf a nerobili to za každú cenu. Druhého bodu, ktorého sa chcem dotknúť, je tá oblasť, čo si tu spomínal, pán predkladateľ, a síce oblasť tzv. robenia kalamity. To robenie kalamity, ani týmto tzv. robenie kalamity nezabránime. Prečo? Pretože na úradoch štátnej správy, ak by sme to chceli, aby ten pracovník to odkontroloval, fyzicky to jednoducho nie je možné. Tu záleží len od charakteru lesníka, aby nedovyrábal bielou farbou tzv. kalamitu. Tak ako ostatné veci, záleží to od človeka. Nie od toho, že tu dáme takúto, takýto, nehovorím, že nezmysel, nie je to nezmysel, ale proste nič to nezmení skutočne na danej skutočnosti. Máte možnosť opýtať sa kolegov na bývalých lesných úradoch, teraz na odboroch, na okresných úradoch. Čiže z toho dôvodu to robenie kalamity, hovorím, záleží od charakteru lesníka a od toho, kto aký má prístup k práci. Je to to isté, ako keby sme hovorili o sociálnej oblasti alebo niekde ináč. Ďalej sa zmienim, v Tatrách, o Tatrách skutočne okrajovo. Nechytám ťa za slovo, že kde to bolo spôsobené hlavne tým, že nebol tam výberkový spôsob hospodárenia, že tieto kalamity, no nebolo to tým. Možno na tých 5 %, ale tie kalamity vznikajú z toho, že sa tam sadili rovnoveké ihličnaté porasty, známe to z dejín lesníctva, hospodárenia lesov ako tzv. výnosové hospodárstvo. Peľové zrnká pred 300, 400, 500 rokmi dokazujú, že tam, aj v Tatrách boli pôvodné bukovo-jedľové porasty, smrekové tak isto. Preto aj pri revitalizácii Tatier sa teraz používa na revitalizáciu jednak smrek a jednak aj ihličnaté dreviny okrem smreka. Vidím, že čas plynie, takže to trošku urýchlim. Ďalej, čo sa týka toho financovania, že budú to financovať z obnovných ťažieb. No nie je to tak celkom pravda, pretože poznám malé spoločenstvá, ktoré majú aj obnovnú ťažbu, napriek tomu sú v mínuse. Čiže oni z tej obnovnej ťažby nebudú môcť to financovať. Pozor, je to veľký zádrheľ. Teraz každý subjekt bude predkladať, aké má výnosy alebo aké nemá výnosy? Nie je to aj v rozpore s ústavou? A keď by ste už tak chceli, tak potom si povedzme áno, nech každý podnikateľ dáva do toho fondu, pretože nielen čo v lesoch robia, ale je to, lesy slúžia, jak si tu správne povedal, aj na iné účely. Takže tam ten malý ťažko to nejak uhradí z toho. Ešte za čias, predtým bol tzv. Štátny fond zveľaďovania lesa, ktorý dohrádzal túto vec medzi plusom a mínusom, vyrovnal ten rozdiel, ale druhá stránka veci bola tá, že za Dzurindovej vlády tento fond bol zrušený. Čo sa týka takej ani nie formálnej veci, konštatujete, že nemá to dopad na verejnú správu, na rozpočet verejnej správy. Ja tu mám pred sebou doklad z ministerstva financií, ktorý ste obdŕžali určite aj vy, v ktorom sa konštatuje, že má to vplyv kladný aj záporný na verejnú správu, a to s tým, že keď budú dávať určité percento z tej ťažby, tak bude to menší. Z tohto dôvodu ma vedie k tomu, že tento návrh zákona nemôžem podporiť práve pre tieto moje výhrady, ktoré tam sú. Ďakujem za pozornosť.