P. Muránsky, poslanec: (2002-02-08):
Ochrana pôdy v Slovenskej republike je chránená viacerými osobitnými zákonmi, nariadeniami vlády a vyhláškami podľa druhu pôdy a pozemku, pričom kritériá ochrany sú rozdielne. Poľnohospodársky pôdny fond je chránený zákonom Slovenskej národnej rady č. 307/1992 Zb. v platnom znení o ochrane poľnohospodárskeho pôdneho fondu. Zákon vo svojich ustanoveniach určuje vlastníkom takéhoto pozemku povinnosť využívať ho na to, na čo je určený, a v súlade s prírodnými podmienkami v danom území, pričom musí zachovať prirodzenú úrodnosť poľnohospodárskej pôdy a nesmie ohrozovať ekologickú stabilitu územia. Zmeny použitia takýchto pozemkov sú možné iba so súhlasom orgánu ochrany poľnohospodárskeho pôdneho fondu, ktorý v rozhodnutí uvedie výmeru, dobu odňatia, podmienky a tak ďalej a predpíše odvod za odňatie poľnohospodárskej pôdy z poľnohospodárskeho pôdneho fondu v súlade s § 11. Výška sadzby odvodu sa určí podľa nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 152/1996 Z. z. o základných sadzbách odvodov za odňatie poľnohospodárskej pôdy z poľnohospodárskeho pôdneho fondu. Nariadenie stanovuje podmienky, rozsah zvýšenia alebo zníženia základných sadzieb ako i oslobodenia od odvodov. Od odvodov sú oslobodené všetky, napríklad poľnohospodárske výstavby pre poľnohospodársku prvovýrobu, vodné nádrže pitnej vody a tak ďalej. Zníženie sadzby odvodov o 50 % je možné napríklad pri výstavbách rodinných domov, bytovej výstavby, záhradkárskych chát a tak ďalej, v intraviláne obcí. Základné sadzby odvodov za trvalé odňatie sú v závislosti od bonitovanej pôdno-ekologickej jednotky od 50 000 za hektár až po 11 300 000 za jeden hektár pôdy. Zákon č. 307/1992 Zb. tiež priamo v § 9 oslobodzuje od rozhodnutia, respektíve vydania súhlasu orgánu ochrany poľnohospodárskeho pôdneho fondu tú poľnohospodársku pôdu, ktorá sa, po prvé, nachádza na zastavanom území obce, teda v intraviláne, a po druhé, ak ide o poľnohospodársku pôdu, určenú na výstavbu poľnohospodárskej usadlosti. V týchto dvoch prípadoch stavebné povolenie nahrádza rozhodnutie o odňatí poľnohospodárskeho pôdneho fondu. Hranice zastavaného územia obce sú z nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 152/1996 Z. z. o základných sadzbách odvodov za odňatie poľnohospodárskej pôdy z poľnohospodárskeho pôdneho fondu stanovené ako hranice, ktoré boli premietnuté do odtlačkov katastrálnych máp k 1. januáru 1990, to by som podčiarkol. Na základe toho, že vláda Slovenskej republiky a Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky boli zo strany obcí, ale aj občanov upozorňované na ochranársku politiku poľnohospodárskej pôdy, ktorá ide nad rámec trvalo udržateľného rozvoja, to znamená, že nezohľadňovala sociálne potreby výstavby rodinných domov, bytových domov, ale i ekonomický rozvoj príslušného regiónu. Vtedy Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky vydalo metodický pokyn, ktorým určilo postup krajských úradov, okresných úradov, pri rozširovaní hraníc zastavaných území obcí, ktoré sú stanovené k 1. 1. 1990. Navrhovateľom je v takomto prípade obec, ktorá môže pre účely rozvoja bytovej výstavby, vrátane nevyhnutnej technickej, dopravnej a občianskej vybavenosti len jeden raz v termíne do 30. júna 2005 podať návrh na príslušnom prvostupňovom orgáne ochrany PP. Pri podaní návrhu obec musí predložiť komplexné grafické zobrazenie pôvodného a navrhovaného stavu s údajmi o kvalite pôdy, kópie katastrálnych máp a zhodnotenie návrhu na základe schváleného územného plánu obce. Obstarávateľom a schvaľovateľom územného plánu obce je podľa zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku v platnom v znení obec. Každá obec nad 2000 obyvateľov je povinná mať schválený územný plán a každé štyri roky je povinná aktualizovať ho. Celý postup takejto zmeny hraníc zastavaného územia je komplikovanejší a časovo náročnejší pri porovnaní s poľnohospodárskymi usadlosťami, ktorým stačí, aby ich výstavba bola premietnutá v schválenom územnom pláne, tak ako som to povedal v uvedených dôvodoch. Pritom potreba novej bytovej výstavby je prinajmenšom takou istou prioritou ako výstavba poľnohospodárskych usadlostí, tak to minimálne deklarujú rôzne predošlé vlády, vrátane súčasnej. Takisto v oblasti daňového práva sa stáva poľnohospodárska usadlosť po územnom rozhodnutí predmetom takej istej dane ako bytová výstavba, vrátane príslušnej občianskej vybavenosti. V krajinách Európskej únie, pripomínam, nie je známy inštitút vyňatia a spôsoby využitia pozemkov sú jasne určené v jednotlivých zónach v schválených územných plánoch. Táto navrhovaná zmena zjednoduší a zrýchli proces prípravy územia na výstavbu rodinných bytov, nájomných bytov, bytových domov a príslušnej vybavenosti ako jednu z priorít každej vlády a po procesnej stránke ju zosúladí s výstavbou už uvedených poľnohospodárskych usadlostí. Pán predsedajúci, skončil som, ďakujem.