M. Gibalová, poslankyňa: (2009-04-22):
Pani ministerka ešte pred mesiacom predpokladala a svojím podpisom nám v odpovedi na moju interpeláciu potvrdila, že počet poberateľov dávky bude do roku 2012 plynule klesať a príjmy Sociálnej poisťovne do fondu poistenia v nezamestnanosti budú stúpať o 6 % za rok. O prognóze vývoja nezamestnanosti na tento rok v odpovedi na moju interpeláciu od pani ministerky nebola ani zmienka. To je buď dôkaz tvrdého zimného spánku, alebo absolútnej ignorancie reality na ministerstve práce, alebo ignorancie práce poslancov. Nezostáva mi iná možnosť, ako použiť pre kalkuláciu dopadov pri mojom návrhu tie údaje, ktoré sú známe z rozpočtu Sociálnej poisťovne. Po prvom prekvapení v odpovedi pani ministerky prišlo, nasledovalo druhé prekvapenie, keď ministerstvo financií vo svojom hodnotení doložky finančných vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie tohto návrhu zákona konštatovalo, že podklady, na základe ktorých je vypracovaná, sú zastarané a nezohľadňujú aktuálny vývoj. Sekcia rozpočtovej politiky považuje kvantifikácie uvedené v doložke za nedostatočné, pretože nebol zohľadnený súčasný vývoj v oblasti nezamestnanosti pod vplyvom globálnej krízy, ani nárast počtu nezamestnaných. Toto považujem za prejav schizofrénie, alebo radšej kocúrkovo v podaní ústredných orgánov štátnej správy. Odporúčam pracovníkom ministerstva financií, aby svoje výhrady tlmočili ministerstvu práce, sociálnych vecí a rodiny a potom svojmu šéfovi, ktorý by mal vydať pokyn, aby slúžili ostatným ministerstvám za príklad tým, že predložia revidovaný štátny rozpočet na zvyšok roka 2009. Tak ako sme to žiadali v tejto snemovni, tak ako sme to žiadali, aby pán generálny riaditeľ Sociálnej poisťovne pripravil podklady pre revidovaný rozpočet Sociálnej poisťovne. A veľmi sa teším na čoskoro prichádzajúcu správu do výboru pre sociálne veci a rodinu, ktorá na môj návrh vo výbore prešla a ktorou sme žiadali pána generálneho riaditeľa o informáciu o aktuálnom stave vývoja príjmov a výdavkov v Sociálnej poisťovni. I keď vývoj nezamestnanosti je na Slovensku pomerne ostro sledovaný, nezaškodí si ho pripomenúť v názornej forme – a teraz by som poprosila technikov, aby ma zapli na monitor. Aj keď písmenká sú nečitateľné, ale myslím, že graf je zrejmý a budem sa snažiť ho komentovať tak, aby ste mali z toho úžitok. Na tomto prvom grafe, ktorý uverejnil aj denník Sme v utorok, sú zobrazené zmeny miery evidovanej nezamestnanosti za január 2006 až marec 2009. Nezamestnanosť plynule klesala až do októbra 2008, samozrejme, s výnimkou sezónnych výkyvov v zimnom období. Od novembra minulého roka nezamestnanosť prudko rastie a zatiaľ nepoznať náznaky zmiernenia jej rastu. Zaujímavejší je diagram znázorňujúci dynamické zmeny vývoja nezamestnanosti, ako sa menili mesiac po mesiaci. Znázorňuje medzimesačné rozdiely miery evidovanej nezamestnanosti. Modré stĺpčeky orientované od stredovej čiary diagramu nadol znamenajú pokles nezamestnanosti v mesiacoch idúcich po sebe. Červené stĺpce smerujúce od stredovej časti nahor predstavujú vzrast miery evidovanej nezamestnanosti. Oblasť diagramu znázorňujúca tempo rastu nezamestnanosti od novembra 2008 doteraz nemá obdobu a nepotrebuje ani komentár. Je preto na pováženie, že ani takýto dynamický vývoj neprebudil ministerstvá a vládu z hybernácie. Predložený návrh zákona, návrh zákona, ktorý predkladám, sa opiera o niekoľko kľúčových predpokladov. Prvým, ako vidíte na ďalšom grafickom znázornení, je skutočnosť, že základný fond poistenia v nezamestnanosti je od roku 2005 vysoko prebytkový a mal by byť prebytkový aj v čase globálnej krízy, teda v nasledujúcich troch rokoch, a pokiaľ nedôjde ku zmene legislatívy, buď zmenou výšky odvodov, alebo štedrejším rozdeľovaním dávok, bude prebytkový až do roku 2012. Ako vyplýva z tohto grafu, objem prostriedkov, ktoré sa vo fonde sústredili v rokoch 2008 – 2012 vo forme poistného, je to ten fialový stĺpček, je podstatne vyšší ako objem prostriedkov, ktoré sa v jednotlivých rokoch vyplatili z fondu, to sú tie žlté stĺpce, teda vo forme dávok v nezamestnanosti. Chcem zdôrazniť skutočnosť, že v rokoch 2009 až 2012 predpokladá Sociálna poisťovňa vo svojom rozpočte vyplatiť vo forme dávky v nezamestnanosti 20 % prostriedkov fondu a zvyšok sa teda plánuje použiť, ako je známe, na krytie základného fondu dôchodkového poistenia. Druhým dôležitým predpokladom je poznať počet osôb, ktoré čerpajú dávky z prostriedkov vo forme dávok v nezamestnanosti. V rokoch 2004 až 2008, ako vidieť z grafu, počet poberateľov dávok poklesol o niečo viac, teda v 2008, o niečo viac ako jednu tretinu v porovnaní s rokom 2004. Je úplne nepochybné z aktuálnej situácie, ktorú prežívame, že počet poberateľov dávok v najbližších rokoch bude rásť. Tretím predpokladom je poznať vekové zastúpenie poberateľov dávok v nezamestnanosti. Graf, tento koláč, bol zhotovený na základe odpovede na moju interpeláciu o počte a vekovej štruktúre poberateľov dávky v nezamestnanosti po spriemerovaní rokov 2004 až 2007. Tu je vidieť, že približne 20,4 % poberateľov dávky je vo veku 50 až 57 rokov, 5,3 % osôb sú 58-roční a starší. Teda 50 až 57 rokov, to je ten svetlý maslový koláč a ten modrý, najmenší, to sú tí, ktorí sú 58-roční a viac. Celkove by sa teda môj návrh predĺžiť obdobie, ktorý budem ďalej komentovať, vyplácania dávky v nezamestnanosti zo 6 na 9 mesiacov, resp. 12 mesiacov, dotkol jednej štvrtiny všetkých poberateľov dávok, čo si dovolím povedať, že je to nepatrné. Domnievam sa, že nastal čas byť všímavejší voči nezamestnaným a poskytnúť im väčší kus z tohto koláča, ktorý spoločne vytvárali pre horšie časy, keď boli zamestnaní. Toto všetko je možné uskutočniť úpravou ustanovení zákona o sociálnom poistení v znení môjho predkladaného návrhu novely. Teraz ho chcem, túto novelu, v jednotlivých paragrafoch predstaviť. Prvou navrhovanou zmenou je úprava dĺžky obdobia poberania dávky v nezamestnanosti v závislosti od veku poistenca. Pre poistencov vo veku 50 až 57 rokov vrátane navrhujem predĺžiť obdobie poskytovania dávky v nezamestnanosti zo 6 na 9 mesiacov a po dovŕšení 58. roku na 12 mesiacov. Už v októbri pri prvom predkladaní novely zákona som sa zmienila o porovnávacej štúdii, ktorú na moje požiadanie vypracoval Parlamentný inštitút Národnej rady. Podľa tejto štúdie diferencovanie dĺžky obdobia vyplácania dávky v nezamestnanosti v závislosti od veku osoby sa uplatňuje v Taliansku, Českej republike, Švajčiarsku a považujem to za veľmi korektné voči osobám, ktoré majú dôchodkový vek na dohľad. Druhou navrhovanou zmenou je úprava výšky dávky v nezamestnanosti od dĺžky poberania dávky. Navrhujem zvýšiť pre všetkých poistencov dávku z 50 na 60 % denného vymeriavacieho základu počas prvých troch mesiacov obdobia nezamestnanosti. Po uplynutí troch mesiacov sa dávka znižuje na 50 % denného vymeriavacieho základu. Toto opatrenie má zmierniť nepriaznivé dôsledky straty príjmu v prvých troch mesiacoch a zároveň motivovať nezamestnaného nájsť si prácu počas ďalších troch mesiacov, teda v období poberania relatívne vyššej dávky. V hodnotení krajín EÚ podľa výšky dávky v nezamestnanosti nás spomínaná štúdia Parlamentného inštitútu zaraďuje na predposledné až posledné miesto spomedzi šestnástich krajín Únie. Domnievam sa, že máme na viac. Postupné znižovanie dávky v nezamestnanosti ako motivačný prvok je zavedené v Španielsku, Taliansku, Holandsku, Česku a Slovinsku. Treťou navrhovanou zmenou je zmiernenie podmienky vzniku nároku na dávku v nezamestnanosti tak, že sa skráti dĺžka obdobia poistenia v nezamestnanosti z najmenej troch rokov v posledných štyroch rokoch na najmenej osemnásť mesiacov v posledných troch rokoch. Navrhovaná zmena zohľadňuje najmä vznik a zánik podnikateľských subjektov, vývoj na trhu práce a trend, ktorý núti pracujúce osoby často meniť zamestnanie bez časovej nadväznosti, ktoré nezamestnaným sťažujú splnenie dnes platnej podmienky vzniku nároku na dávku. Úpravou týchto časových intervalov sa zároveň odstráni odlišný prístup ku skupine poistencov zaradených do evidencie uchádzačov o zamestnanie po skončení výkonu činností zamestnanca v pracovnom pomere na dobu určitú a skupine osôb dobrovoľne poistených v nezamestnanosti. Na otázku, aké sú podmienky vzniku národu na dávku v nezamestnanosti v krajinách Európskej únie, odkazujem opäť záujemcov na Parlamentný inštitút, z tejto informácie vyplýva, že spomedzi trinástich krajín Únie, ktoré štúdia uvádza, má Slovenská republika suverénne najprísnejšie podmienky na získanie nároku na dávku v nezamestnanosti. A toto je najlepšie vidieť na tomto grafe, kde sú zobrazené podmienky nároku na dávku v nezamestnanosti v trinástich krajinách Únie. Každý bod v diagrame predstavuje jeden štát Únie. Na zvislej osi je zobrazená minimálna dĺžka poistenia v rokoch a na vodorovnej osi je celková dĺžka rozhodujúceho obdobia v rokoch. Čím dlhšia doba poistenia sa vyžaduje v tom-ktorom štáte ako podmienka na získanie nároku na dávku, tým vyššie sa nachádza bod v diagrame. Slovensko predstavuje modrý trojuholník so súradnicami tri až štyri roky, teda podmienka byť poistený minimálne tri roky v posledných štyroch rokoch. (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)