Matečná, Gabriela, podpredsedníčka vlády a ministerka pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR (2019-11-26):
Ďakujem veľmi pekne. Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, páni poslanci, dovoľte mi na úvod povedať, že návrh zákona vychádza z dvoch nelegislatívnych materiálov, a to „Analýza stavu a návrh riešenia pozemkových úprav podľa zákona č. 66/2009 o niektorých opatreniach pri majetkovom usporiadaní pozemkov pod stavbami, ktoré prešli z vlastníctva štátu na obce a vyššie územné celky a o zmene a doplnení niektorých zákonov“ a „Návrh opatrení na urýchlené vykonanie pozemkových úprav v Slovenskej republike“, ktorých navrhované riešenia sa v legislatívnej podobe premietli v samotnom návrhu zákona. Ak dovolíte, rada by som predstavila najdôležitejšie legislatívne zmeny, ktoré pomôžu nastaviť procesy tak, aby sa odstránili problémy, ktoré priniesla aplikačná prax. V súčasnosti je možné pozemkové úpravy podľa § 2 ods. 1 písm. b) zákona SNR č. 330/1991 Zb. o pozemkových úpravách (ďalej „zákon 330“) z dôvodu, že došlo k podstatným zmenám vo vlastníckych a užívacích pomeroch v obvode pozemkových úprav, iba povoliť na žiadosť. Treba uviesť, že zmena dôvodu reflektuje na objektívne skutočnosti, kedy v odôvodnených prípadoch už po veľkých nariadených pozemkových úpravách (napríklad na základe rozhodnutia súdu alebo po zápise pozemkových úprav do katastra nehnuteľností) nastanú prípady, keď je potrebné usporiadať hospodárenie na pôde. Môžem povedať, že právna úprava takouto legislatívnou zmenou umožňuje príslušnému okresnému úradu vzhľadom na to, že má konkrétnu vedomosť o celkovej problematike pozemkového vlastníctva v rámci svojej miestnej pôsobnosti podať podnet a so súhlasom ministerstva nariadiť pozemkové úpravy. Môžme v skratke uviesť, že uvedený dôvod bude možné aplikovať nielen pre povolené pozemkové úpravy, ale aj pre nariadené pozemkové úpravy. Pokiaľ ide o ďalšiu legislatívu, zmena sa týka opäť § 2, ktorým sa dopĺňa nové písm. l) o ďalší dôvod vykonania pozemkových úprav. Ide o prípady majetkoprávneho usporiadania pozemkov pod stavbami, ktoré prešli z vlastníctva štátu na obce a vyššie územné celky. Môžem povedať, že konečne dochádza k odstráneniu niekoľkoročného problému a roztrieštenosti konania v rámci nesúladu zákona č. 66/2009 o niektorých opatreniach pri majetkoprávnom usporiadaní pozemkov pod stavbami, ktoré prešli z vlastníctva štátu na VÚC a o zmene a doplnení niektorých zákonov a zákona 330/1991 Zb. V nadväznosti na doplnený dôvod pozemkových úprav sa touto novelou zákona 330 dopĺňa aj nový § 8i, ktorý upravuje procesný postup pozemkových úprav z vyššie uvedených dôvodov. V navrhovanom ustanovení § 8i dochádza k nastaveniu procesného mechanizmu určením postupu žiadateľa (obce, VÚC) k určeniu podmienok a spôsobu začatia konania, určeniu spôsobu vyrovnania a posudzovania podmienok primeranosti vyrovnania. Hodnota pôvodných pozemkov, teda pozemkov vlastníka pod stavbou, pre konkrétne katastrálne územie sa určí ako desaťnásobok najvyššej hodnoty bonitovaných pôdno-ekologických jednotiek podľa vyhlášky 38/2005 o určení hodnoty pozemku a porastov na nich na účely pozemkových úprav najkvalitnejšej poľnohospodárskej pôdy z najkvalitnejšej BPEJ v danom katastrálnom území podľa nariadenia vlády SR č. 58 o odvodoch za odňatie a neoprávnený záber poľnohospodárskej pôdy v znení neskorších predpisov. Hodnota pozemkov na účely vyrovnania sa určí podľa vyhlášky č. 492/2004 o stanovení všeobecnej hodnoty majetku v znení neskorších predpisov. Ďalšiu významnú zmenu, ktorú chcem podčiarknuť a zdôrazniť, je zavedenie osobitného kvalifikačného predpokladu. Tu chcem zdôrazniť jednak za seba, ale aj za ministerstvo, že sa veľmi teším zavedeniu tohto inštitútu, nakoľko pozemkové úpravy patria z hľadiska zložitosti, času a financií k zdĺhavým a náročným procesom, a preto je namieste presne stanoviť požiadavky vzdelania pre určených zamestnancov, ktorí budú vykonávať pozemkové úpravy, aby sme do budúcna predišli nekvalitne odvedeným pozemkovým úpravám. Podmienkou pre získanie osobitného kvalifikačného predpokladu bude najmenej vysokoškolské vzdelanie druhého stupňa v študijnom odbore zameranom na pozemkové úpravy, geodéziu, kartografiu, poľnohospodárstvo a krajinárstvo, lesníctvo, hydromeliorácie, krajinu a záhradnú architektúru, priestorové plánovanie, ochranu a využívanie krajiny alebo právo, alebo v inom študijnom odbore a najmenej päťročná odborná prax v oblasti pozemkových úprav. Zamestnanci, ktorí splnia podmienky vzdelania, budú povinní absolvovať skúšku pred skúšobnou komisiou na ministerstve. Samozrejme, ďalšie podrobnosti na získanie osobitného kvalifikačného predpokladu, podmienky skúšky či skúšobnej komisie ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo. Ďalším problémom z aplikačnej praxe, ktorý bolo potrebné doriešiť, je doručovanie v prípadoch, ak došlo k úmrtiu vlastníka pozemku alebo jeho vyhláseniu za mŕtveho. Aby som vám priblížila aspoň čiastočne túto problematiku, dovoľte mi uviesť, že konanie o pozemkových úpravách je samo osebe komplikovaným a dlhým správnym konaním vzhľadom na jeho jednotlivé fázy so stovkami účastníkov, v ktorom pomerne často nastávajú prípady, kedy nie je možné ani po využití všetkých dostupných možností zistiť právneho nástupcu vlastníka pozemku, ktorý zomrel alebo bol vyhlásený za mŕtveho. Takáto situácia konanie zbytočne predlžuje, dokonca aj o niekoľko rokov. Legislatívna úprava zavádza v danom prípade ešte predtým, ako bude známy okruh dedičov, možnosť okresnému úradu ustanoviť opatrovníka z okruhu blízkych osôb poručiteľa, vlastníka pozemku, v poradí manžel alebo deti, ktorý sa prevažnú časť roka zdržuje v obci, v ktorej prebiehajú pozemkové úpravy. Pokiaľ takéto osoby nebude možné ustanoviť za opatrovníka, okresný úrad ustanoví za opatrovníka obec. Opatrovník bude na účely pozemkových úprav vykonávať úkony do zápisu dediča do katastra nehnuteľností a hájiť jeho záujmy. Ďalšou legislatívnou zmenou návrh zákona reflektuje na problém aplikačnej praxe, kedy nebol zadefinovaný jednoznačný názov dokumentácie, ktorá obsahovala výsledky stavu prípravného konania. Názvy tejto dokumentácie, i keď z obsahu bolo jasné, že ide o výsledky stavu prípravného konania, sa odlišovali, a preto sa v záujme jednotného pomenovania zavádza jednotná terminológia pre tento typ dokumentácie. Čo je dôležité spomenúť, že v odôvodnených prípadoch môže okresný úrad rozhodnúť, že niektoré z dokumentácií sa nebudú vyhotovovať vôbec, prípadne niektoré sa budú vyhotovovať iba v určitom rozsahu. To však záleží, samozrejme, od konkrétnej situácie, pričom v rozhodnutí o nariadení alebo povolení pozemkových úprav musí okresný úrad riadne odôvodniť, prečo rozhodol o zmene v zložení alebo rozsahu dokumentácií, teda prečo vynechal, prípadne zredukoval časti dokumentácie. Pre účely pozemkových úprav sa ďalej zavádza definícia vlastného trvalého porastu a trvalého porastu na cudzom pozemku. Návrh zákona zároveň definuje povinnosti vlastníka trvalého porastu na cudzom pozemku pri jeho zápise do registra porastov a upravuje sa aj vyrovnanie pri trvalých porastoch na cudzom pozemku, ktoré sú zapísané v registri porastov. V rámci prerokúvania uvedených podkladov dochádza k skráteniu lehoty zo súčasných 30 dní na 15 dní, čoho dôsledkom má byť zrýchlenie konania o pozemkových úpravách. Stanovuje sa výmera pozemkov, pri ktorej nie je potrebný súhlas s nedodržaním kritérií primeranosti nových pozemkov v polohe, hospodárskom stave a druhu pozemku. Tento stav vychádza z aplikačnej praxe vzhľadom na rozdrobenosť pozemkov s veľkým počtom spoluvlastníckych podielov. V praxi sa pomerne často vyskytujú prípady, kedy spoluvlastník, ktorý vlastní príslušnú časť pozemku, v prepočte nedosiahne ani jeden meter štvorcový. Keďže ide o veľkú skupinu takýchto spoluvlastníkov, stanovila sa hranica, že do 50 metrov štvorcových nebude potrebný súhlas od týchto spoluvlastníkov, nakoľko by to celý proces v praxi výrazne spomalilo a skomplikovalo. Ďalšou legislatívnou zmenou dochádza k úprave § 14 ods. 8 zákona č. 330 a jeho zosúladenie s právnou úpravou § 13 ods. 2 zákona 504/2003 týkajúcej sa úpravy nájomných vzťahov po ukončení pozemkových úprav. Chcem uviesť, že navrhovaná legislatívna úprava tohto ustanovenia podporuje a reflektuje na stabilitu podnikateľského prostredia na pôde, pričom vychádza aj zo záverov prijatých v dokumente „Stratégia hospodárskej politiky Slovenskej republiky do roku 2030“, ktorý bol schválený na rokovaní vlády Slovenskej republiky 27. júna 2018. V rámci prerokovania tohto návrhu zákona v prvom čítaní zazneli názory, že toto ustanovenie prináša dlhodobé konzervovanie existujúcich nájomných vzťahov na úkor nových záujemcov o hospodárenie na pôde. Opak je však pravdou. Ministerstvo v záujme riešenia tohto problému predkladá dve zmeny, ktorých cieľom je na jednej strane zachovať stabilitu podnikania na pôde a na druhej strane vytvoriť aj priestor pre nových, najmä mladých poľnohospodárov. Prvá zmena spočíva v tom, že predmetné ustanovenie sa upravuje tak, že po pozemkových úpravách má doterajší nájomca právo na uzatvorenie novej nájomnej zmluvy, ale iba na čas do skončenia pôvodnej nájomnej zmluvy. Druhá, ešte podstatnejšia zmena spočíva v tom, že právo doterajšieho nájomcu na uzatvorenie nájomnej zmluvy k novým pozemkom nevzniká, ak chce ich vlastník na týchto pozemkoch hospodáriť sám, alebo ak chce takéto pozemky prenajať jemu blízkej osobe alebo právnickej osobe, ktorej je členom alebo spoločníkom... (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)