Matovič, Igor, podpredseda vlády a minister financií SR (2021-12-09):
Ďakujem veľmi pekne. Úplne na samý začiatok si dovolím zdôrazniť jednu vec. Pri predkladaní návrhu rozpočtu na vládu a po ňom som komunikoval, že dlh voči Európskej komisii môže byť 4,3 %, viem si trúfnuť ísť rokovať s Komisiou, že dlh bude vyšší... alebo deficit, že, pardon, že deficit rozpočtu bude vyšší, že nebude 4,3, ale 4,94 % za troch podmienok – a to boli tri ústavné zmeny. V koalícii sa, bohužiaľ, nenašla dobrá vôľa a už dlhé, dlhé, dlhé mesiace, viac ako rok sa nenachádza dobrá vôľa na prijatie zákona o... zúžim to, o dlhovej brzde a... alebo novely zákona o dlhovej brzde, tým pádom nie je dohoda, či na dlhovej brzde, na výdavkových limitoch ani na dôchodkovej reforme. Čiže áno, ten zákon v tejto podobe pôjde na hlasovanie aj s touto výškou dlhu... a deficitu 4,94, ale tak ako tu stojím, ako minister financií, nedovolím čerpať z tých prostriedkov nad 4,3 %, ktoré skončia vo VPS-ke, nedovolím čerpať ani euro bez toho, aby tieto tri ústavné zmeny boli prijaté. Čiže ideme presne v duchu, ako sme sa predtým dohodli, aj keď bude nakoniec, aj keď pôvodná dohoda bola taká, že sa predlží pozmeňujúci návrh, že sa zníži deficit na 4,3 %, teraz akosi tu vôľa na to nie je. O. K., v pohode. Môže byť aj takto, aj túto hru prijímam. 4,3 deficit a všetko nad tých približne 504 mil. eur, čo tam bude, alebo, lepšie povedané, to je viac ako 700, ale 504 z toho bolo viazané na tie tri ústavné zmeny, bude vo VPS-ke, ktoré ako minister financií neuvoľním na priority jednotlivých ministerstiev bez toho, aby sme ako koalícia sa správali zodpovedne a aby sme si prečítali svoje predvolebné sľuby a povolebné sľuby, aby sme si prečítali programové vyhlásenie vlády a prijali sme tie dôležité ústavné zmeny, ktoré sme ľuďom sľúbili a ktoré sú naozaj mimoriadne dôležité, aby sme ich prijali vzhľadom na to, že vieme, čo nám tu vládlo, a vieme, že musíme nachystať zákony tak, že ak náhodou by niečo nezodpovedné znova niekedy do budúcna vládlo, aby sme vedeli fungovať aj, aj za takej situácie. Čiže to som povedal... považoval dôležité povedať hneď na začiatok. Príprava návrhu rozpočtu prebiehala v podmienkach pokračujúcej pandémie ochorenia COVID-19 a pokračujúcej neistoty ohľadom jej budúceho vývoja. Návrh rozpočtu bol zostavený so zreteľom na prihlásenie sa Slovenska ku klubu 8 krajín EÚ, ktoré presadzujú, aby členské štáty v prvom rade mysleli na zdravie svojich verejných financií a znižovali verejný dlh, ktorý vznikol počas koronakrízy. Návrh rozpočtu predpokladá výrazný pokles deficitu z úrovne cca 10 % HDP očakávanej skutočnosti prezentovanej v Programe stability na tento rok na polovičnú úroveň, t. j. pod 5 % HDP v roku 2022. Na druhej strane s ohľadom na pokračujúcu pandémiu ochorenia COVID-19 návrh rozpočtu počíta s financovaním dopadov prebiehajúcej 3. vlny pandémie, ďakujem (rečník sa obrátil k spravodajcovi), ktoré sa sčasti presunú do prvých mesiacov roka ’22, zároveň vytvára priestor na štrukturálne opatrenia a plnenie cieľov, ku ktorým sa vláda zaviazala vo svojom programovom vyhlásení. Rozpočet tak predstavuje starostlivo vyváženú kombináciu principiálnej rozpočtovej zodpovednosti, dodatočnej zdrojovej bázy na možné presahy pandémie (v podobe rezervy) a zahŕňa aj zdroje pre rozvoj ekonomiky formou investícií (najmä v oblasti európskych zdrojov – ako štrukturálnych fondov, tak aj zdrojov plánu obnovy a odolnosti) rastúcich na historicky najvyššiu úroveň takmer 6 mld. eur, čo predstavuje zvýšenie na približne 1,5-násobok priemeru rokov ’18 až ’21. HDP Slovenska v roku ’21 sa po prepade ekonomiky v dôsledku globálnej pandémie čiastočne zotaví a stúpne o 3,7 %. V roku 2022 dosiahne rast HDP cca 4,2 %, hnaný najmä investíciami. Zamestnanosť začne výraznejšie rásť na jar roku 2022, pričom priemerná nominálna mzda sa v roku zvýši... ’21 zvýši, očakávame o cca 5,4 %. Makroekonomické predpoklady boli základom pre vypracovanie aktuálnych prognóz daňových príjmov verejnej správy na roky 2022 až 2024. Aktuálna prognóza bola 23. septembra ’21 podrobená nezávislému hodnoteniu v rámci Výboru pre daňové prognózy a všetkými členmi výboru bola označená ako realistická. To je zásadný rozdiel voči tomu, čo, čo predkladala vláda SMER-u v roku 2019 pri nekrytých výdavkoch 2,5 mld. eur, o ktorých som hovoril pri predošlom bode. Schodok rozpočtu verejnej správy sa aktuálne v roku ’21 odhaduje v metodike ESA 2010 na úrovni 7,92 % HDP. Z dôvodu negatívnejšieho priebehu pandémie COVID-19 v súvislosti s jej silnou druhou vlnou bolo potrebné v priebehu roka prijať novelu zákona o štátnom rozpočte a tým umožniť najmä financovanie opatrení vlády v súvislosti s ochorením COVID-19. Zhoršenie hospodárenia oproti pôvodne schválenému rozpočtu verejnej správy predstavuje 0,51 % HDP. Tí z vás, ktorí si pamätáte tú debatu tu spred pol roka, sme sa bavili tu, áno, aj v rámci koalície, či je treba navyšovať deficit, alebo nie, a vtedy vlastne ten hlavný argument bol taký, že zákon neumožňuje daňové prebytky, aby boli používané na výdavky, takže bolo treba navýšiť deficit rozpočtu a následne, áno, na konci uvidíme, že zrejme z toho niečo ušetríme. Rozpočtový cieľ na rok ’22 je stanovený na úrovni 4,94 %. V ďalšom roku návrh rozpočtu verejnej správy predpokladá pokles deficitu hospodárenia verejnej správy pod 3 % HDP. V roku ’23 by sa tak mali slovenské verejné financie dostať už mimo kolek... korektívnej časti Paktu stability a rastu pri deficite na úrovni približne 2,7 % HDP. Na horizonte rozpočtu by mal hrubý dlh kulminovať v rokoch 2021 a 2022 na úrovni 61,5 % HDP a do roku 2024 klesnúť pod 59 % HDP. Vzhľadom na prognózovanú úroveň dlhu nad všetkými sankčnými pásmami ústavného zákona o rozpočtovej zodpovednosti vyžaduje platná legislatíva na rok 2024 už dosiahnutie nominálne vyrovnaného rozpočtu, čo by si pri súčasných podmienkach fiškálneho rámca vyžadovalo prijatie konsolidačných opatrení na úrovni takmer 4 mld. eur. Rovno tu hovorím ako minister financií, samozrejme, že to nie je reálne, ale musíme sa preto vysporiadať aj so zákonom o dlhovej brzde. Výdavkové politiky. Výdavky verejnej správy porastú najmä v školstve, kde verejné výdavky medzinárodne zaostávajú, v zdravotníctve, kde Slovensko nedosahuje dobré výsledky, a v sociálnej oblasti, ktorá patrí medzi priority vlády podľa programového vyhlásenia. V súvislosti s nástupom 3. vlny pandémie a jej pretrvávajúcim nepriaznivým vplyvom je v rozpočte zabezpečená rezerva v sume 717 mil. eur. na budúci rok, teda na výdavky súvisiace s pandémiou. K rastu výdavkov významne prispievajú prostriedky plánu obnovy a odolnosti v rokoch 2022 až 2024 v celkovom objeme 4,59 mld. eur. Toto zvýšenie je zároveň fiškálne neutrálne, keďže výdavky sú kompenzované príjmami. Plán obnovy a odolnosti je komplexnou odpoveďou na dôsledky krízy spojenej s pandémiou ochorenia COVID-19, ako aj reakciou na identifikované hlavné výzvy a systémové nedostatky slovenskej ekonomiky. Vláda pokračuje v reforme riadenia investícií, ktorá má za cieľ zvýšiť spoločenskú návratnosť projektov a zrýchliť a sprehľadniť investičný proces. Reforma je založená na metodicky podložených investičných plánoch jednotlivých kapitol, ktoré zvyšujú transparentnosť a predvídateľnosť investičného procesu. Jej súčasťou je princíp nulového štartovacieho rozpočtu (tzv. zero-based budgeting) zavedeného od roku 2021. Financované sú iba pripravené a návratné projekty v súlade s priorizovanými investičnými plánmi a v rozsahu dostupných rozpočtových zdrojov v jednotlivých rokoch. V roku 2022 plánuje Slovenská republika investovať približne 5,9 mld. eur vrátane zdrojov plánu obnovy a odolnosti. Investičná obálka sa v nasledujúcom roku zväčší o približne 2 mld. eur oproti priemeru rokov ’18 až ’21 najmä vďaka novým zdrojom plánu obnovy a odolnosti a odčerpávaniu európskych fondov do roku ’23. Najväčšie investičné projekty sú plánované v doprave a obrane. Výdavky na rozvoj a prevádzku dopravy v rokoch ’22 až ’24 oproti minulosti rastú. V roku ’22 sa oproti rozpočtu ’21 zvýšia o 585 mil. eur, pričom najviac prostriedkov bude smerovať: – na pokračujúce investičné projekty v doprave za 503 mil. eur, – nové zdroje z plánu obnovy a odolnosti vo výške 175 mil. eur, – zvýšenie bežného transferu pre ZSSK v porovnaní so schváleným rozpočtom roku ’21 o 98,6 mil. eur. Celkové výdavky smerujúce na podporu rozvoja bývania na rok ’22 sa rozpočtujú vo výške 313 mil. eur vrátane výdavkov Štátneho fondu rozvoja bývania. Výdavky na vzdelávanie, vedu, výskum a šport medziročne rastú o 459 mil. eur. Návrh rozpočtu odzrkadľuje zvýšenie výdavkov z titulu realizovania plánu obnovy a odolnosti, pokračovania projektov financovaných zo štrukturálnych fondov EÚ vrátane spolufinancovania zo štátneho rozpočtu. Vláda zabezpečuje výdavky najmä na: – podporu predprimárneho vzdelávania zvýšením výdavkov na príspevok na výchovu a vzdelávanie detí v materských školách od 5 rokov (10,9 mil. eur), – úhradu výdavkov súvisiacich s členskými príspevkami v medzinárodných organizáciách a – financovanie výdavkov na asistentov učiteľa v regionálnom školstve, – podporu športu prostredníctvom Fondu na podporu športu výdavkami zo štátneho rozpočtu. Výdavky na zdravotníctvo rastú a zodpovedajú možnostiam ekonomiky. V roku ’22 dosiahnu úroveň 6,4 mld. eur s medziročným rastom 411 mil. eur, t. j. o 6,9 % oproti schválenému rozpočtu 2021. Výdavky sa zabezpečujú najmä – v súvislosti so zrušením doplatkov za lieky pre vybrané skupiny obyvateľstva a zabezpečenie inovatívnej liečby, to je 57 mil. eur, – dobehom zdravotnej starostlivosti, ktorá bola odložená kvôli reštriktívnym opatreniam a vyťaženosti nemocníc v priebehu pandémie, to je približne 100 mil. eur, – dofinancovaním zdravotníckych zariadení v pôsobnosti ministerstva zdravotníctva 125 mil. eur, – finančnými prostriedkami z plánu obnovy a odolnosti 219,9 mil. eur, – plnením opatrení Hodnoty za peniaze, ktoré definovali finančné priority v zdravotníctve, na druhej strane aj optimalizačné opatrenia, ktoré vytvárajú priestor na financovanie priorít vrátane rastu miezd v zdravotníctve. V oblasti živo... (Rečník si odkašlal.) Pardon. V oblasti životného prostredia budú priority financované zo zdrojov plánu obnovy a odolnosti v objeme 213 mil. eur, najmä na: – dekarbonizáciu priemyslu 105 mil. eur, – obnovu budov 84... (rečník si odkašlal), pardon, ... mil. eur, – ochranu prírody a krajiny 20,4 mil. eur a – renaturáciu vodných tokov a mokradí 3,60 mil. eur. Návrh rozpočtu na roky ’22 až ’24 významne podporuje financovanie sociálnej oblasti, pričom v kapitole Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR je zaznamenaný medziročný nárast v celkovej výške 171 mil. eur, a to najmä nárastom výdavkov na kompenzáciu sociálnych dôsledkov ŤZP o 46,7 mil. eur, najmä v súvislosti so zvýšením príspevku na opatrovanie a sadzby na 1 hodinu osobnej asistencie nariadením vlády SR a valorizáciou jednotlivých príspevkov naviazanú na úpravu súm životného minima, zvýšením výdavkov na podporu rodiny o 33,0 mil. eur, najmä v súvislosti s valorizáciou rodičovského príspevku a prídavku na dieťa, nárastom výdavkov na poistné za osoby, za ktoré poistné do Sociálnej poisťovne a príspevky do II. piliera platí štát, o 19,6 mil. eur, zvýšením výdavkov na nesystémové dávky sociálneho poistenia o 30,1 mil. eur, najmä v súvislosti s vyššími výdavkami na invalidné dôchodky z mladosti, zvýšením finančných príspevkov v zariadeniach sociálnych služieb podmienených odkázanosťou v sume 14,3 mil. eur, alokáciou výdavkov z plánu obnovy a odolnosti v sume 39,5 mil. eur. Sociálna poisťovňa má v rámci svojho rozpočtu zohľadnené zvýšenie o 22,4 mil. eur na celkovú sumu 61,8 mil. eur z dôvodu celoročného vyplácania dávky tehotenskej, ktorá bola zavedená s účinnosťou od 1. apríla ’21. V súvislosti s novoprijatým zákonom o podpore v čase skrátenej práce sa v rozpočte Sociálnej poisťovne uvažuje s výdavkami na daný účel v sume 16,5 mil. eur. Podpora pôdohospodárstva bude zabezpečovaná naďalej cez kapitolu ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka, v ktorej sa rozpočtujú prostriedky v sume 30 mil. eur na poskytovanie pomoci vo forme úľav na environmentálnych daniach (tzv. zelená nafta), 8 mil. eur na národné podpory a 27,5 mil. eur najmä na platby poistného v poľnohospodárskej prvovýrobe, na odstraňovanie a likvidáciu mŕtvych zvierat, na poskytovanie podpory v lesnom hospodárstve na plnenie mimoprodukčných funkcií lesov podľa schémy minimálnej pomoci a na ďalšie úlohy súvisiace s podporou pôdohospodárstva. Prostredníctvom rozpočtu kapitoly ministerstva vnútra sa realizuje Boj proti korupcii a praniu špinavých peňazí. Za týmto účelom sa medziročne zvýšili výdavky o 67,9 mil. eur. V návrhu rozpočtu ministerstva vnútra sú zvýšené kapitálové výdavky na investičnú výstavbu, rekonštrukcie a modernizáciu v sume 7,7 mil. eur. V rámci výdavkov ministerstva spravodlivosti sú rozpočtované výdavky na plán obnovy a odolnosti určené na reorganizáciu súdov a renovácie budov, ako aj na digitalizáciu a analytické kapacity a tiež na digitalizáciu procesov insolvenčného konania v sume 66,1 mil. eur. Slovenská republika si je aj v zhoršených ekonomických podmienkach vedomá svojich záväzkov vyplývajúcich z členstva NATO. Z tohto dôvodu obranné výdavky Slovenskej republiky dosahujú v roku úroveň 1,80 % HDP. Samotné ministerstvo obrany má zabezpečený medziročný nárast výdavkov vo výške 167 mil. eur vrátane výdavkov alokovaných v kapitole Všeobecná pokladničná správa. Vo výdavkoch ministerstva hospodárstva sú zohľadnené výdavky zo zdrojov plánu obnovy a odolnosti v celkovej sume 120 mil. eur a zvýšenie výdavkov na útlm uhoľného baníctva v sume 5,82 mil. eur v nadväznosti na Akčný plán transformácie uhoľného regiónu horná Nitra. V rozpočte ministerstva kultúry sú zabezpečené finančné prostriedky na rekonštrukciu a modernizáciu Slovenskej národnej galérie, na rekonštrukciu Štátnej opery Banská Bystrica, na obnovu a revitalizáciu hradu Krásna Hôrka a na zabezpečenie sanácie havarijného stavu Spišského hradu. Na rok ’22 sú v kapitole rozpočtované výdavky na reformu zvýšenia transparentnosti a efektívnosti... zeefektívno... zefektívnenia rozhodnutí Pamiatkového úradu Slovenskej republiky financované z prostriedkov plánu obnovy a odolnosti v sume 3,7 mil. eur. Návrh rozpočtu verejnej správy na rok 2022 je zostavený na predpoklade, že sektor verejnej správy bude zamestnávať 429 000 osôb. Oproti roku ’21 zamestnanosť medziročne rastie o 1 622 osôb, z toho na zabezpečenie realizácie plánu obnovy a odolnosti v Slovenskej republiky o 1 515 osôb. Výdavky na zamestnanosť sú naďalej ovplyvnené realizáciou niektorých opatrení vyplývajúcich z Revízie výdavkov zamestnanosti a odmeňovania vo verejnej správe implementovaných už do rozpočtu ’21 až ’23. Vláda bude v rokoch ’22 až ’24 pokračovať v reformách riadenia verejných financií najmä posilňovaním orientácie na výsledok a zvyšovaním transparentnosti. Orientácia na dosahované výsledky a zvýšenie zrozumiteľnosti rozpočtu pre občanov bude posilnené najmä stanovením kľúčových indikátorov pre vecné oblasti. Identifikované cieľové hodnoty umožnia nastaviť a komunikovať jasnú trajektóriu k splneniu stanovených priorít, ako aj porovnateľnosť výsledkov v čase. Návrh rozpočtu verejnej správy je predkladaný v čase nastupujúcej 3. vlny pandémie, prognózovanie ekonomických veličín a fiškálne plánovanie sa tak uskutočňujú naďalej v zložitých podmienkach. Napriek tomu predložený dokument možno považovať za vyvážený, ktorý v najlepšej možnej miere zosúlaďuje požiadavky na rozpočtovú zodpovednosť znižovaním deficitu na polovičnú úroveň a vytvára zdrojovú bázu na možné negatívne vplyvy stále prebiehajúcej pandémie ochorenia COVID-19 a zároveň počíta s potrebnými fiškálnymi stimulmi do oslabenej ekonomiky formou investícií rastúcich na približne 1,5-násobok na úroveň 6 mld. eur. Na záver si vás dovolím požiadať o podporu tohto rozpočtu. Ďakujem pekne.