Viskupič, Jozef, poslanec NR SR (2014-06-06):
Ďakujem, pani predsedajúca. Dovoľujem si predniesť návrh zákona, ktorým chcem zmeniť niektoré ustanovenia, ľudovo sa to nazýva „žlté a oranžové karty“ a v úvode by som chcel osvetliť niektoré príčiny, čo ma viedlo k predloženiu tohto návrhu zákona. Máme za sebou predvolebnú kampaň, aj voľby do Európskeho parlamentu a počas tohto obdobia sa stalo, niekoľkonásobne bolo kritizované to, že pri témach Európskej únie, pri prijímaní legislatívy, ktorú ročne, ktorá prichádza z Európskej únie do slovenského právneho systému, je náš parlament málo aktívny. Hovorí sa o čísle 70 – 80 % legislatívnych aktov, ktoré prichádzajú z hľadiska všetkých aktov do právneho systému Slovenska, ktoré sú priamo ovplyvňované legislatívou alebo legislatívnou činnosťou Európskej únie. Zdá sa mi tak trošička až symptomatické, že prichádzame ohľadom tejto témy v piatok poobede, ahojte, deti a verejnosť, (rečník zamával smerom k balkónu) a v pléne parlamentu sedí dokopy možno sedem poslancov a nerokujeme o ničom inom, iba o tom, že naša Národná rada sa suverenitou Slovenskej republiky v tomto nezaoberá takmer vôbec. Zo 663 odôvodnených stanovísk, ktoré zazneli počas posledného obdobia, alebo posledného funkčného obdobia Európskeho parlamentu, bolo podaných 663 zásadných pripomienok, zo Slovenskej republiky jedna. Dovoľte mi preto čiastočne zacitovať aj z dôvodovej správy, keďže som sa snažil čo najefektívnejšie v rámci jednej A4 zhrnúť, o čo ide a preto aj pri predkladaní vyjdem z tejto dôvodovej správy. Možno je dôležité povedať aj to, že suverenita Slovenskej republiky je často skloňovaná rôznymi politickými projektmi, rôznymi vyjadreniami v médiách, často ohnivými rečami aj z tohto miesta, ibaže nemáme reálne upravený mechanizmus, akým spôsobom by výbor pre európske záležitosti a následne aj plénum tohto parlamentu mohol a mal zasahovať do prijímania legislatívy, ktorá k nám plynie z Európskej únie. Chcem povedať, že Lisabonská zmluva, ktorá až teraz v mnohých oblastiach po týchto eurovoľbách naberá reálnu platnosť, vieme, že európsky parlament bude voliť, alebo bude mať priamo ingerenciu v otázkach voľby Európskej komisie a mnohé iné ustanovenia z Lisabonskej zmluvy, ako keby začínali platiť po týchto voľbách, preto je dôležité priamo na Lisabonskú zmluvu sa odvolať aj v tomto prípade. Keďže Lisabonská zmluva zaviedla efektívny mechanizmus kontroly dodržiavania tzv. zásady subsidiarity a proporcionality zo strany národných parlamentov, čiže u nás Národnej rady Slovenskej republiky, ktoré majú možnosť formou tzv. odôvodneného stanoviska ukázať Európskej únii tzv. žltú alebo oranžovú kartu v prípade, ak návrh legislatívy Európskej únie zasahuje do suverenity jednotlivých členských štátov. Cieľom môjho predloženého návrhu zákona je preto vytvoriť mechanizmus prijímania odôvodneného stanoviska a upraviť ho priamo v rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky, aby sa stal nielen deklaratórnym nástrojom, ale účinným nástrojom, ktorý zamedzí zásahom Európskej únie do suverenity Slovenskej republiky. Počas desiatich rokov členstva Slovenskej republiky v Únii sa stalo všeobecne známe, že legislatíva Európskej únie má zásadný vplyv a dopad na každodenný život všetkých občanov nielen 504 miliónového priestoru Európskej únie, ale priamo aj na dosah našich občanov. Tých 70 až 80 % legislatív je toho príkladom, ktoré plynú z Európskej únie. Nielen v poslednej dobe sme však svedkami akéhosi automatického prijímania všetkých legislatívnych aktov v Európskej únii zo strany slovenského zákonodarného zboru. Podľa najnovšej správy Európskej komisie sa slovenský parlament ohradil voči zásahom do národnej suverenity, ako som spomínal, iba jeden jediný krát, zatiaľ čo ostatné členské štáty v Európskej únii tak v sume urobili 663-krát. Zo zmlúv upravujúcich členstvo Slovenskej republiky v Európskej únii vyplýva, že ak národný parlament sa domnieva, alebo vyjadrí odôvodnené stanovisko, teda že návrh legislatívneho aktu Európskej únie nie je v súlade so zásadou subsidiarity alebo proporcionality, má právo vydať toto odôvodnené stanovisko a toto poslať predstaviteľom vrcholných inštitúcií Európskej únie, predsedovi Európskeho parlamentu alebo Rady alebo Komisie. Uvedené naznačuje, že Slovenská republika toto svoje právo nevyužíva dostatočne, dokonca si myslím, že ho nevyužíva vôbec, pričom si myslím, že jednou z príčin je aj to, že vo vnútroštátnej legislatíve nemáme postup prijatia odôvodneného stanoviska upravený dostatočne a na primeranej úrovni. Ochranu národnej suverenity pritom považujem za tak zásadnú a dôležitú, že návrh zákona musí priznať právomoc a upozorniť na tieto zásady a teda vtiahnuť do procesu výbor pre európske záležitosti a dať tretine poslancov z tohto výboru, keďže predseda tohto výboru právo nevyužíva dostatočne, prostredníctvom zvolania mimoriadnej schôdze Národnej rady, na ktorej môže byť odôvodnené stanovisko prijaté napriek tomu, že príslušný výbor Národnej rady Slovenskej republiky mal v tejto veci odlišný názor. Teraz sme stále v rukách predsedu a väčšiny vo výbore pre európske záležitosti a keďže sa správa takým spôsobom a je to kritika nielen z opozičných radov, ale aj celej odbornej verejnosti, aj ľuďom, ktorí sa európskym záležitostiam venujú zvonku, že prijať jedno jediné odôvodnené stanovisko zo strany legislatívy na základe procesu, ktorý máme stanovený, je neakceptovateľné a ono to navonok vyzerá, ako keby naozaj zákonodarný zbor súhlasil so všetkým, čo z Európskej únie nám sem pošlú. Minulú schôdzu som predkladal iný návrh, ktorý v zásade hovoril o tom, aby sme mohli vtiahnuť do procesu a aby vznikali odôvodnené stanoviská nie iba pod vládnou väčšinou, ale aby sa toto plénum mohlo zaoberať, toto plénum mohlo zaoberať legislatívou Európskej únie a dokonca som išiel tak ďaleko, že ak jednotlivé formácie Rady EÚ zasadajú a predseda výboru nemá ani za to, aby zvolal výbor, kde minister podľa súčasného právneho stavu by mal priniesť stanovisko exekutívy, ktorým nás bude reprezentovať na jednotlivých formáciách Rady EÚ, tak kým toto stanovisko nepríde oznámiť výboru, odchádza s negatívnym stanoviskom. Toto táto snemovňa neprijala a preto si myslím, že európsky výbor v zásade je bábkové divadlo a je to fejk hra pred voličom a často sa určite stretávate, kolegovia, s tým, že sa vás pýtajú na jednotlivé nariadenia alebo jednotlivé zákonné upravenia toho, že prečo či už podnikateľ alebo obyčajný človek musí dodržiavať a často sa nám stane, že jedine môžeme pokrčiť ramenami a povedať: lebo Európska únia. Môj návrh smeruje k tomu, aby sme nemuseli krčiť ramenami a hovoriť Európska únia a aby Únia fungovala ako výhovorka pri mnohých či už vládnych alebo priamo poslaneckých agendách, ktoré musíme potom pred občanmi ako keby interpretovať tak, že nevedeli sme si pomôcť. Pomôcť si môžeme, máme tu zásadu, ktorá je prijatá, platí na základe Lisabonskej zmluvy, len nemáme vnútorný mechanizmus, akým spôsobom reálne odôvodnené stanoviská prijímať. Ak tento, ak celá vládna agenda a agenda tohto parlamentu tvorí v samostatnej činnosti iba 30 % normotvorby a všetko ostatné súvisí s Európskou úniou, je podľa mňa naozaj čas, aby sme sa tomuto začali venovať, pretože ten sedemdesiatpercentný balík bol pripomienkovaný, respektíve táto zásada bola použitá a opakujem to už tretíkrát, iba jeden jediný raz. Vyzeráme, kolegovia a kolegyne, ako keby sme naozaj súhlasili so všetkým, čo Európska únia smeruje na základe svojej normotvorby do Slovenskej republiky. Chcel by som sa v tomto úvodnom slove povenovať možno jednotlivým častiam veľmi stručne. Čiže v bode 1 ustanovujem, alebo snažím sa, aby išlo o to, že mimoriadnu schôdzu Národnej rady Slovenskej republiky bude môcť okrem pätiny poslancov, ako je to teraz, Národnej rady, zvolať aj tretina členov výboru pre európske záležitosti a to z hľadiska toho, že naozaj je dôležité, aby sme prinášali témy Európskej únie aj do tohto pléna, pretože rokovanie výboru môžu síce navštíviť poslanci, ale zatiaľ sa to nedeje pod všeobecným dohľadom a aj v miere informovanosti o európskych témach je dôležité, aby niektoré parciálne veci prichádzali z hľadiska normotvorby Európskej únie aj pred toto plénum. Takže zopakujem, mimoriadnu schôdzu Národnej rady pri jednotlivých témach európskej normotvorby bude môcť zvolať tretina poslancov z výboru pre európske záležitosti a to vtedy, ak predmetom rokovania tejto mimoriadnej schôdze bude posúdenie súladu návrhu legislatívneho aktu Európskej únie so zásadou subsidiarity a proporcionality, čiže ak pôjde o otázky suverenity Slovenskej republiky. Tento prípad nastane vtedy, keď výbor pre európske záležitosti neprijme uznesenie, čiže odôvodnené stanovisko, ktoré by odôvodňovalo nedodržanie zásady subsidiarity alebo proporcionality pri prijímaní legislatívneho aktu Únie, no napriek tomu jedna tretina, väčšinou opozičná, členov tohto výboru, má v tejto veci odlišný názor a domnieva sa, že zásada suverenity, subsidiarity alebo proporcionality by prijatím legislatívneho aktu Únie mohla byť porušená. Takže by sme dostali rokovanie o otázkach, ktoré môže a bude mať tretina výboru názor, že lepšie ich bude upravovať členský štát alebo teda Slovenská republika, ako by sme nejakú takúto kompetenciu alebo normotvorbu v oblasti posúvali na úroveň Európskej únie. Zvýšila by sa informovanosť, zvýšila by sa to, informovanosť členov Národnej rady a dovolím si povedať, že aj všeobecnej verejnosti a tým pádom by sme možno zvýšili aj účasť a vťahovali do hry pri európskych témach aj väčšiu časť slovenskej verejnosti. K bodu 2. Účelom navrhovanej úpravy je zabezpečiť konanie mimoriadnej schôdze Národnej rady vždy, keď je zvolaná, bez ohľadu na politickú motiváciu väčšiny a umožniť tým priebeh slobodnej parlamentnej diskusii aj v bodoch, s ktorými by väčšina poslancov nemusela a nechcela súhlasiť. Ide iba o diskusiu. Navrhuje sa, aby v prípade zvolania mimoriadnej schôdze neuplatňovalo ustanovenie o povinnosti schváliť program schôdze, keďže program schôdze bude a má vyplývať zo samotnej žiadosti o zvolanie mimoriadnej schôdze. V danom prípade by išlo o žiadosť tretiny členov výboru pre európske záležitosti, pričom program mimoriadnej schôdze by bolo posúdenie súladu návrhu legislatívneho aktu Európskej únie so spomínanou zásadou. Účelovým výkladom popierajúcim význam práva skupiny poslancov zvolať mimoriadnu schôdzu možno dôjsť k záveru, že súčasná právna úprava umožňuje nadpolovičnej väčšine poslancov Národnej rady Slovenskej republiky fakticky blokovať právo na uskutočnenie mimoriadnej schôdze neschválením programu navrhovanej schôdze. Takýto úzus nemožno v žiadnom prípade považovať za vyhovujúci princípom pluralitnej demokracie, na ktorých je, respektíve mal by byť rokovací poriadok vystavaný. Je to ten štandardný problém, že zvolávame mimoriadnu schôdzu, ale mimoriadna schôdza trvá iba do hlasovania o programe a toto sa už snažili riešiť viacerí poslanci, ja sa snažím pri tomto návrhu, ak sa jedná o akty Európskej únie, vyhnúť možnosti zablokovania pléna pri témach, ktoré sa dotýkajú suverenity Slovenskej republiky v normotvorbe Európskej únie. V bode 3 navrhujem, aby sa v prípade predkladateľa žiadosti mimoriadnej schôdze, čiže pätina poslancov Národnej rady alebo tretina členov výboru pre európske záležitosti mali záujem program mimoriadnej schôdze meniť alebo doplniť, môžu tak urobiť iba so súhlasom všetkých poslancov, ktorí požiadali o jej zvolanie. Zdá sa mi, že z hľadiska uvedenia tohto bodu v prípade aj pri zvažovaní je možnej podpory, ktorá ešte raz sa dotýka sfunkčnenia mechanizmu prijímania odôvodneného stanoviska v rámci európskej normotvorby, je dôležité ešte povedať, že vykonávanie právomoci Európskej únie, ktoré sa spravujú spomínanou zásadou, Európska únia koná v oblastiach, by mohla a u nás tým, že sme použili len jedno jediné za celý rok, v oblastiach, ktoré nepatria do jej výlučnej právomoci a to len v takom rozsahu a vtedy, ak ciele zamýšľané touto činnosťou nemôžu jej členské štáty uspokojivo dosiahnuť na svojej ústrednej úrovni alebo regionálnej či miestnej úrovni, ale z dôvodov rozsahu alebo účinkov navrhovanej činnosti ich možno lepšie dosiahnuť na európskej úrovni. Je veľmi dôležitý tento fakt, pretože často sa v následných diskusiách po prijatí niektorých aktov stretávame s tým, že Európska únia ako keby pôsobila v oblastiach, kde nemá čo robiť a keďže nemáme, naposledy to bol ten príklad s údeným mäsom, kde si Nemci a Česi vyjednali svoju vlastnú výnimku a môžu na základe tradičných postupov v gastro oblasti si tvoriť svoje údené mäso tak, ako boli zvyknutí, kdežto Slovensko, keďže neuplatnilo túto zásadu, tak sa naňho uplatňuje ako keby tá uniálna oblasť a práve gastro návyky by mohli byť oblasťou, kedy je odôvodnené stanovisko aj z hľadiska Slovenska a slovenskej normotvorby je dôležitejšie a vie to členský štát upraviť lepšie, ako keď sa tu prijíma nejaká zásada cez dvadsaťosem štátov Európskej únie. Čiže chcel by som vás, vážení páni poslanci, poprosiť o možnú podporu tohto návrhu a aby sme sa dostali možno k reálnemu sfunkčneniu mechanizmu, ktorý nám ako keby tvorcovia Lisabonskej zmluvy darovali, ale tak, ako to býva zvykom, na Slovensku sme sa s tým vysporiadali po svojom, a tento návrh alebo tento inštitút sme skôr zamotali do kľučiek a v rokovacom poriadku a dostali sme sa do hodnotenia, že ako keby tomuto plénu na suverenite a oblasti, kde by mali a mohli lepšie pôsobiť naše národné inštitúcie, darovali sme tieto inštitúcie Európskej únii, tieto inštitúty Európskej únii a tým pádom je otázka, akým spôsobom zlepšiť, zefektívniť tento inštitút, aby sme informovali verejnosť a aby sme európsku normotvorbu reálne podrobili možnej kritike a prejaveniu svojho národného názoru tam, kde iné štáty toto robia omnoho efektívnejšie. Ďakujem.