J. Halecký, poslanec: (2008-02-14):
Pre mňa trošku signifikantný fakt, že dôchodková reforma v trojpilierovom alebo dvojpilierovom variante, ako je u nás, sa dosť ťažko ujíma vo vyspelých západoeurópskych krajinách, skôr sa udomácňuje v stredoeurópskych krajinách, východoeurópskych a latinskoamerických. Takže dá sa povedať, že tam, kde určuje politiku v iných oblastiach Svetová banka, OBSE, Európska únia, nejako je to téma, na ktorú sa čaká, a zrejme sú niektoré otázniky, ktoré je dosť ťažké zodpovedať. Myslím, že mali by sme zdôrazniť, že skutočne ten systém je trojpilierový, to znamená, že mimo prvého piliera, teda piliera garantovaného Sociálnou poisťovňou, alebo môžeme ho nazvať štátnou poisťovňou, a popri tom druhom pilieri kapitalizačnom, ktoré reprezentujú dôchodcovské správcovské spoločnosti, existuje ešte aj doplnkové dôchodkové poistenie, kde môže každý solventný alebo správne uvažujúci človek si zaistiť životné potreby k dôchodku aj touto cestou. A predpokladám, že v nasledujúcich desaťročiach aj tento pilier, tretí pilier bude narastať a bude dokonca prevažovať. Tieto prvé dva piliere, ktoré sú garantované, či už v jednom, alebo druhom, musíme povedať, štátom, pretože aj tí, čo sú v druhom pilieri, polovicu ich dôchodku garantuje štát, takže je kvôli tomu, aby sme mohli tú základnú ideu dôchodkovej reformy, aby sme preniesli zodpovednosť za svoju starobu na jednotlivca, aby sa nemusel starať o jednotlivca štát a hlavne za tej situácie, kde klesá počet aktívne pracujúcich ľudí, zamestnancov a bude narastať počet dôchodcov vo vyššom veku a tento vek bude ešte sa v budúcich desaťročiach predlžovať, myslím si, že je správne vzhľadom na systém, ktorý sme nastúpili po roku 1989, aby táto téza sa naplnila v praxi. Z tohto vychádzajúc, verím, že nechápe sa tak, že terajšia vláda má za cieľ deštruovať druhý systém alebo ho potlačiť, alebo dokonca, ako sa niekedy hovorí, zlikvidovať. Práveže nie a myslím si, že je cieľom tejto vlády aj tohto koaličného zoskupenia, aby tento systém stabilizovala v tomto volebnom období, aby sa vytvorili vzťahy medzi prvým, medzi druhým pilierom vyvážené, či aj finančné, ekonomické, ale dá sa povedať, že aj čo sa týka distribúcie poistencov alebo sporiteľov, lebo aj pri tejto otázke, myslím si, že došlo k určitej deformácii. V kapitalizačnom pilieri je viacej poistencov, ako sa očakávalo, alebo dokonca ako bol aj plán predchádzajúcej exekutívy a parlamentu, a to do určitej miery možno chápať, že terajšia vládna zostava sa snaží trošku upraviť hlavne v skupine tých sporiteľov, ktorí tam podľa týchto úvah sú umiestnení nevýhodne. Okrajovo sa dotknem ešte aj pomeru odvodového 9 : 9 percentám, Ľudová strana naďalej ešte si myslí, že tento pomer bol stanovený príliš odvážne v prospech kapitalizačného piliera, aj keď nehovorím, že trváme bezodkladne na jeho zmene, ale minimálne uvažovať o tom a žiadať si určité vysvetlenia budeme. Uvediem len túto skutočnosť, že v ostatných krajinách, včítane Českej republiky, kde zavádzajú sociálnu reformu v tomto období, uvažujú o percente odvodov do prvého a druhého piliera v inom pomere, ako by mohli mať skúsenosti zo Slovenska, a minister sociálnych vecí pán Nečas hovorí, že to percento možnože nebude ani 6 %, uvažuje o 4, prípadne o 3 %. To všetko nasvedčuje tomu, že ich... (Reakcia z pléna.) Áno, a dobu sporenia ešte dlhšiu, ako je tých 15 rokov. Je to pritom pravicový politik a uvažuje systémom, ktorý je dosť podobný a analogický našim úvahám. Chcem len uviesť, že absolútna pravda v týchto záveroch neexistuje, pretože absolútna pravda sa ukáže o tých 40 rokov, kedy budeme môcť porovnať efektívnosť jedného systému a druhého. Z mojej praxe z periférie chcem podotknúť ešte jednu vec, ktorú si neuvedomujú občania sporitelia a poistenci, že tí, čo sporia v druhom pilieri, vlastne dostanú len polovicu, 50 % dôchodku z druhého piliera. Mnohí si myslia, že dostanú dôchodok zo Sociálnej poisťovne a plus k tomu ešte aj dôchodok z druhého piliera v rovnakej výške a ešte dôchodok takého rázu, že bude možná dediteľnosť v tomto dôchodku. Tu by sme mali dať správnu informáciu našim obyvateľom, aby mali skutočne reálny pohľad na to sporenie a na to poistenie a aby sa aj vedeli správne rozhodnúť. Takže aj napriek tomu, aby som sa vrátil ešte jednou vetou k odvodovým percentám na dôchodkové zabezpečenie, myslím si, že ten pomer, ako som hovoril, Ľudová strana zvažuje ešte, tak ako to bolo aj pred časom, a sú naše úvahy, aby sme na túto tému s koaličnými, ale aj opozičnými odborníkmi debatovali, či skutočne ten pomer je správne nastavený. Pretože nestabilitu celého systému zapríčiňuje ten fakt, že skoro štvrtina financií z prvého piliera vlastne sa presúva do druhého piliera, je to ročne okolo 25 mld., a je to deficit, ktorý je dosť ťažko vykryť výberom poistného. A aby sme zvolili tú stratégiu, že budeme tam presúvať financie z hospodárskeho rastu a v takom veľkom rozsahu, myslím si, že by nám chýbali v niektorých rezortoch a hlavne v strategických zámeroch, ktoré máme pri výstavbe diaľnic a pri výstavbe niektorých takých, by som povedal, finančne náročnejších ekonomických projektov. Tento deficit vieme, že v roku 2009 bude ešte náročnejší, pretože financie zo Slovenského plynárenského priemyslu budú spotrebované tak, že tá náročnosť je väčšia. Náš variant, aby sme ten pomer znížili na 6 : 12 percentám s postupným rastom a návratom k pomeru 9 : 9 percentám alebo hyperkompenzačne, aby sme prešli do 9,5 %, minimálne v rovine úvahy alebo aj pokusu o realizáciu aj v tomto nasledujúcom polroku zostane. Chcem sa ešte zastaviť pri tej otázke, ktorá je najviac diskutovaná a na ktorú jednoznačnú odpoveď žiadna ani politická garnitúra, ale ani ekonomicko-sociálna, snáď možno povedať, zostáva, nevie jednoznačne dať. Je tu informovanosť trošku, by som povedal, príliš bipolárna, pretože jedna strana tvrdí, že je nevýhodné byť v druhom pilieri k počtu obyvateľov a sporiteľov, ktorý je príliš vysoký, a zase opačne druhá zostava tvrdí, že je to jedno, či sme v prvom či druhom pilieri a ten dôchodok bude rovnaký a porovnateľný. Aby som povedal svoj názor alebo názor, ktorý je diskutovaný v kruhoch Ľudovej strany, by som povedal, ako stredová strana sme niekde v strede, čiže nezaujímame stanovisko ani z jednej, ani z druhej strany, že je to nevýhodné, alebo že je to skoro, približne rovnaké. Nazdávame sa formulovať túto otázku v tom smere, že čo môžeme iste povedať a jednoznačne je to to, že skutočne tí, čo majú menej ako 15 rokov do svojho legálneho dátumu odchodu do dôchodku, sú v tomto pilieri nevýhodne. Avšak je tam skupina ľudí, ktorá môže byť ešte aj napriek tomu, je tam výnimka, že môžu to postavenie aj napriek tým menej ako 15 rokom mať, by som povedal, výhodné, a to sú hlavne tí, ktorí sú rozhodnutí a majú už teraz zvážené, že budú pracovať dlhšie ako 62 rokov. A vieme, že 62 rokov bude veľmi ťažké udržať ešte v tomto volebnom období, aj keď vláda sa zaviazala, že ten vek odchodu do dôchodku sa nebude predlžovať na 65 rokov, ale myslím si, že tlak Svetovej banky, OBSE a európskych inštitúcií pri unifikácii aj sociálnej reformy v ostatných krajinách bude dosť tvrdý a systematický. Takže aby som sa k tomu vrátil a dokončil. Sú podnikatelia, sú rôzni profesionáli vo vedúcich funkciách, ktorí skutočne sú odhodlaní pracovať do 65-70, možno 75 rokov, takže týmto jasne, že sa to vyplatí byť, aj keď majú menšiu dobu sporenia ako 15 rokov. Toto aby sme zamlčovali, myslím si, že by to nebolo korektné a správne. Zase nemožno vylúčiť, že v druhom pilieri budú ľudia, ktorí majú menej ako 15 rokov a im vlastne ani nejde o vlastný dôchodok, bude im postačovať z toho prvého piliera, ale chcú tieto nasporené peniaze venovať svojim deťom, vnukom a tak ďalej, a to z toho dôvodu, že asi ich zabezpečenie cez iné rodinné a osobné zdroje možno má iný charakter. Ale principiálne možno povedať pre širokú skupinu sporiteľov, že skutočne ten vek je jednoznačný aspoň z môjho pohľadu, je jasné, že musia sporiť viacej ako 15 rokov. Čo sa týka najviac diskutovanej otázky, výšky príjmu a dôchodku v prvom alebo druhom pilieri. Formulovať odpoveď takto, že sporiť tým, čo majú nižší príjem, v druhom pilieri nemá význam a sa neoplatí, asi nie je správne a nie je možné. Aj keď mám aj ja ten názor, že tí, čo majú nižší príjem, tí, čo majú nižšie kvalifikačné predpoklady, tí, ktorí majú nestabilné zamestnanie, v druhom pilieri budú mať nižší dôchodok, ako by boli v pilieri prvom. Formulovať takisto aj odpoveď, že niekto si nenašetrí v druhom pilieri, tiež nie je správne, pretože každý, kto tam sporí, si nasporí. Otázka je, aká výška dôchodku by bola. Pokiaľ by sme chceli túto otázku sformulovať trošku užšie, že pri porovnateľných príjmoch, porovnateľnom vzdelaní a pri porovnateľnej dĺžke sporenia predsa len musíme priznať, že v druhom pilieri by nám vychádzal ten dôchodok zhruba o tých 10 až 20 % vyšší za tých porovnateľných podmienok a to je vlastne aj cieľom toho, aby sme tých ľudí získavali do druhého piliera a aby sme im ukazovali perspektívu, že musia sa o svoj dôchodok a svoj život v séniu postarať sami. Chcem však povedať tu rozhodujúci argument, že čo bude podmieňovať ten fenomén vyššieho príjmu. Bude rozhodujúce to, aká bude výnosnosť v jednotlivých fondoch v dôchodcovských správcovských spoločnostiach a druhá, na druhom poli, percento rastu dôchodkov v prvom pilieri, ktorý dokáže zabezpečiť štát. Teraz tá hladina je nastavená, dá sa povedať, v prospech tých, čo sú v prvom pilieri. Rast dôchodkov zhruba vychádza okolo 6 až 7 % a výnosnosť v dôchodcovských správcovských spoločnostiach sa pohybuje momentálne okolo 2-3 %, v niektorých fondoch, hlavne v tých konzervatívnejších, je dokonca ešte nižšia. Avšak ekonomický rast, výška DPH v krajine v priebehu 5, 10 a hlavne 20, 30 rokov bude úplne rozdielna, takže tam sa dá očakávať, že aj nárast dôchodkov v prvom pilieri, čiže dôchodkov, ktoré garantuje štát, bude nižší, bude klesať a nárast dôchodkov, pokiaľ by bol rast v spoločnosti v ekonomike vyšší, mierne by mohol narastať. Avšak vieme, že aj vo vyspelých krajinách DPH sa nepohybuje nikde tak, ako u nás okolo 10 %, 8 %, ale je to okolo tých 2-3 % a v niektorých ešte možno vyspelejších a bohatších krajinách bude kolísať okolo 1-2 %. Takže zodpovedať na túto otázku skutočne by mali dať ekonómovia, financi, odborníci z výskumných ústavov, ktorých myslím si, že aj na Slovensku máme dosť, aby sa k tomu mohli vyjadrovať a mohli vyjadriť, aj keď viem, že jednoznačne sa to nedá. Pokiaľ by som sa predsa len zastavil pri čísle, ktoré tuná koluje, túto tézu, že dve tretiny sporiteľov sú nevýhodne umiestnené v druhom pilieri, podľa mojich skúseností, výpočtov a konzultácií by som to nemohol tvrdiť. Avšak aj tú tézu, že či je sporiteľ poistenec v prvom alebo druhom pilieri, jeho stratégia dôchodková a výška dôchodku bude rovnaká, porovnateľná, tiež nie. Podľa mojich odhadov je to zhruba okolo tretiny sporiteľov v druhom pilieri, pre ktorých sporenie bude menej výhodné, ako keby zostali v prvom pilieri. Takže to číslo vychádza skôr tak na tých 30 % a nie tých 60 alebo 75 %. Zastavili sme sa pri otázke možno aj výberu životnej anuity. Tu dal by som aspoň do úvahy, že nemuseli by to byť súkromné finančné inštitúcie, ktoré by túto anuitu zabezpečovali, ale môžeme uvažovať aj o tomto fenoméne, aby sme pouvažovali, či by to nemohla skutočne byť aj Sociálna poisťovňa, ktorá by predsa len si aj z dlhodobého hľadiska udržala svoju finančnú valibilitu na príslušnej úrovni. Aj keď sme si vedomí, že za 40 rokov v podstate Sociálna poisťovňa by mala zaniknúť a mali by si ľudia sporiť systémom kapitalizačným, tým, ktorý sa zavádza teraz. Aj keď je tu otázka, ako sa bude vyvíjať ekonomika v nasledujúcom období, predsa len by som povedal, že mali by sme uvažovať o druhom fenoméne a to je to, či Sociálna poisťovňa v dlhodobom meradle by nemala zaisťovať nejaký dôchodok „štátny“, ktorý by zaisťoval životné minimum. Čiže to, čo by aj tie skupiny obyvateľstva, tí sporitelia, ktorí sa veľmi nestarajú nielen o svoj dôchodok, ale ani o svoje pracovné zaradenie, o svoju existenciu, by nemali na tejto úrovni životného minima predsa len v tom prvom pilieri ten dôchodok zaistený. Sú to úvahy, nehovorím, že sú to úvahy, ktoré by sme mali realizovať v najbližšom polroku, ale musíme uvažovať trošku v širšom komplexe. Čo sa týka toho prestupu toľko diskutovaného a kvôli čomu je aj táto novelizácia toho sociálneho zákona, nechcem to zoširoka komentovať ani sa vyjadrovať, skôr to sformulujem tak, že rešpektujem rozhodnutie ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny, rešpektujem rozhodnutie vlády Slovenskej republiky. Ja osobne, pokiaľ by som mal to nejako formulovať, by to bola iná formulácia a iný postup. Ďakujem vám všetkým za pozornosť. (Potlesk.)