V. Veteška, podpredseda NR SR: (2004-12-08):
M. Maxon, poslanec: Nezneužíval by som vašu trpezlivosť, ale je zrejmé, že teda dnes končíme a hlasovať budeme až zajtra. Pán minister, vy môžete hovoriť, kedy chcete, koľko chcete, a dokonca, keď bude problém, tak môžete opätovne otvoriť rozpravu, ale poďme, vážne. Pán poslanec Opaterný často sa vyjadruje k agrárnemu sektoru. Žiaľ, teraz tu nie je. Podľa toho, ako o tom agrárnom sektore hovorí, tak je zrejmé, že sa tejto oblasti nerozumie. Len si v tej položke, kde je sumár, prečíta 19,6 mld. a opäť má, by som povedal, také tvrdé pravičiarske vyjadrenia a konštatuje, že je to jama levova a že do poľnohospodárstva ide 19,6 mld. Sk. No keby si bližšie pán poslanec Opaterný preštudoval tú rozpočtovú kapitolu a aj v rámci programového rozpočtovania tie ďalšie roky, tak je absolútne zrejmé, že ingerencia štátneho rozpočtu má klesajúcu tendenciu a že celý ten balík prostriedkov alebo stále významnejšia časť prostriedkov je zavesená na prostriedky z Európskej únie, čo si myslím, že nakoniec je aj správne. Potom u nás doma je len diskusia o tom, aký má byť ten príspevok národného rozpočtu, suma sumárum, my keď sme si prepočítali tie veci súvisiace napríklad s problematikou priamych platieb, ale celkové, rozpočtovej kapitoly ako takej, tak nám vychádza, že rozpočet napriek tomu, že je tam dynamika rastu výdavkov, aj predovšetkým z európskych zdrojov, tak nám vychádza, že štátny rozpočet do agrárneho sektora v budúcom roku dá o 104 mil. Sk menej. Pre objektívnosť, naozaj treba povedať, že celkový objem výdavkov do tejto rozpočtovej kapitoly, a myslím, že pán minister, vy ste to povedali, rastie o 16,2 % a dokonca nárast prostriedkov Európskej únie medziročne medzi rokom 2004 a 2005 je niekde okolo 30 %, takže z hľadiska dynamiky rastu sú to neuveriteľné nárasty, len treba hľadať dôvody, prečo tieto zdroje takouto dynamikou, takouto mimoriadnou dynamikou rastú, a dovoľte mi povedať ešte jeden ukazovateľ. Ak, a predpokladám teda, že v krátkom čase budeme mať aj isté relevantné údaje a nebude to len môj názor, ale relevantné údaje Výskumného ústavu ekonomiky poľnohospodárstva a potravinárstva. Politické diskusie stále bežali v rovine, nechcem spomínať tú dolnú hranicu, pán minister, s ktorou ste pri rokovaní vychádzali, mám na mysli priame platby, ale predovšetkým tie parametre, v ktorých sa potom viedla diskusia, či 50, 54 a, samozrejme, tá vyrokovaná požiadavka alebo dohodnutá 60-percentná hranica. A dnes, dámy a páni, pre vašu informáciu, sme na úrovni 54 %, považuje to aj poľnohospodárska verejnosť za istý progres, samozrejme, že rešpektujú ešte stále tú disproporciu medzi podnikateľským prostredím Európskej únie a slovenského agrárneho sektora, ale, dámy a páni, ak si veľmi detailne prerátame zdroje, ktoré idú v oblasti priamych platieb do slovenského poľnohospodárstva, tak nie je to v žiadnom prípade suma, v absolútnom hodnotení suma 54 %. Ak k tomu prirátame už tú diskutovanú daň, daň z pôdy, ktorá nie je inštitútom zdanenia v krajinách Európskej únie, ak si vyrátame, ak teda zohľadníme tú metodiku, na základe čoho sa priame platby stanovujú, tak ten podiel je 39 %. Napriek tomu je to veľká výzva pre poľnohospodárov a poľnohospodári sú pripravení aj za takýchto podmienok všetko spraviť preto, aby v konkurenčnom prostredí obstáli a všeobecne sa hovorí, ak prežijú rok 2004, tak situácia v roku 2005 by už mala mať omnoho lepšia. Napriek tomu, dámy a páni, vo svojom prvom vystúpení som navrhol, aby pre rozpočtovú kapitolu ministerstva pôdohospodárstva bola uvoľnená suma 780 mil. Sk, ak by ste tento návrh podporili, tak slovenskí poľnohospodári by mali úroveň platieb na úrovni 60 % priemeru európskych krajín, teda krajín Európskej únie. Dáma a páni, ospravedlňujem sa za čas, ktorý som vám zobral. Ďakujem pekne, skončil som.