M. Gibalová, poslankyňa: (2008-10-23):
Predložený návrh zákona zmierňuje podmienky vzniku nároku na dávku v nezamestnanosti tým, že upravuje dĺžku obdobia poistenia v nezamestnanosti z minimálne troch rokov v posledných štyroch rokoch na minimálne dva roky v posledných troch rokoch. Ďalej upravuje dĺžku obdobia poberania dávky v nezamestnanosti v závislosti od veku poistenca. Pre poistencov po dovŕšení 55. roku veku navrhujem predĺžiť obdobie poskytovania dávky v nezamestnanosti zo šesť na deväť mesiacov. Ďalej táto novela upravuje výšku dávky v nezamestnanosti v závislosti od dĺžky poberania dávky. Dávku v nezamestnanosti navrhujem zvýšiť pre všetkých poistencov z 50 na 60 % denného vymeriavacieho základu počas prvých troch mesiacov obdobia nezamestnanosti, po uplynutí troch mesiacov sa dávka znižuje na 45 % denného vymeriavacieho základu. Ďalej tento návrh zákona odstraňuje znevýhodnenie skupiny poistencov zaradených do evidencie uchádzačov o zamestnanie po skončení výkonu činnosti zamestnanca v pracovnom pomere na dobu určitú a osôb dobrovoľne poistených v nezamestnanosti, pre ktoré je v súčasnosti dĺžka podporného obdobia štyri mesiace. A konečne zákon zosúlaďuje znenie ustanovení § 104 a 105 zákona o sociálnom poistení so znením § 33 zákona č. 5 o zamestnanosti. Predložená novela zákona o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov sa opiera o niekoľko kľúčových predpokladov, ktoré sa budem snažiť odprezentovať aj graficky, verím, že upútam vašu pozornosť. Prvým predpokladom je skutočnosť, že základný fond poistenia v nezamestnanosti, ktorý spravuje Sociálna poisťovňa, je od roku 2005 vysoko prebytkový. Tento stav má pretrvávať aj v nasledujúcich rokoch, a pokiaľ nedôjde ku zmene legislatívy buď zmenou výšky odvodov, alebo štedrejším rozdeľovaním dávok, bude vysoko prebytkový aj po roku 2011. Ako vyplýva z tohto grafu, objem prostriedkov, ktoré sa vo fonde sústredili v rokoch 2005 až 2007 a ktoré doň prídu v rokoch 2008 až 2011 vo forme poistného, sú to stĺpce bordovej farby a čísla predstavujú miliardy slovenských korún, je podstatne vyšší ako objem prostriedkov, ktoré sa v jednotlivých rokoch vyplácajú nezamestnaným, to znázorňujú vyplatené dávky – stĺpce žltej farby. Chcem zdôrazniť skutočnosť, že v roku 2009 až 2011 sa predpokladá vyplatiť cielene dávky v nezamestnanosti približne v objeme 20 prostriedkov fondu a zvyšok sa plánuje využiť na krytie deficitu základného fondu dôchodkového poistenia. Druhým dôležitým predpokladom, ktorý bol podnetom na vypracovanie tohto návrhu, je skutočnosť zrejmá z grafického vyjadrenia, že príjmy fondu sú každý rok vyššie a vyššie. Dôvody sú známe. Na Slovensku trvale rastie zamestnanosť, teda aj počet prispievateľov do fondu, rastie priemerná mzda, teda aj výška poistného, a zároveň klesá počet nezamestnaných, teda osôb, ktoré čerpajú z fondu prostriedky vo forme dávok v nezamestnanosti, ako je to vidieť na nasledujúcom grafe. Tu je znázornený počet poberateľov dávky v nezamestnanosti v rokoch 2004 až 2007. Ako vidieť z grafu aj na túto diaľku, hoci čísla tam je trošku slabšie vidieť, ale počet poberateľov dávok poklesol v roku 2007 približne o jednu tretinu v porovnaní s rokom 2004. Keďže priaznivý vývoj hospodárenia fondu by mal pokračovať aj v nasledujúcich rokoch, domnievam sa, že nastal čas byť štedrejší voči nezamestnaným a poskytnúť im väčší kus z koláča, ktorý spoločne vytvárali vo fonde v období, keď boli zamestnaní. To je možné uskutočniť úpravou ustanovení zákona o sociálnom poistení v znení predloženého návrhu novely, ktoré postupne predstavím. Prvou navrhovanou zmenou je zmiernenie podmienky vzniku nároku na dávku v nezamestnanosti úpravou ustanovení § 104 ods. 1 a 2 tak, že sa skráti dĺžka obdobia poistenia v nezamestnanosti z najmenej troch rokov v posledných štyroch rokoch na najmenej dva roky v posledných troch rokoch. Táto navrhovaná zmena reaguje na vznik a zánik podnikateľských subjektov, vývoj na trhu práce a trend častej zmeny zamestnania pracujúci osôb ako v predchádzajúcich obdobiach, teda častejšej zmeny, čo sú faktory, ktoré nezamestnaným sťažujú dodržanie v súčasnosti platnej podmienky vzniku nároku na dávku v nezamestnanosti. Skrátením časových intervalov rozhodujúcich pre vznik nároku dávky sa zároveň odstráni odlišný prístup ku skupine poistencov zaradených do evidencie uchádzačov o zamestnanie po skončení výkonu činnosti zamestnanca v pracovnom pomere na dobu určitú a ku skupine osôb dobrovoľne poistených v nezamestnanosti. Na otázku, aké sú podmienky vzniku nároku na túto dávku v krajinách Európskej únie, mi poskytla odpoveď porovnávacia štúdia, ktorú na moje požiadanie vypracoval Parlamentný inštitút Národnej rady. Vyplýva z nej, že spomedzi 16 krajín Únie, ktoré štúdia uvádza, má Slovenská republika suverénne najprísnejšie podmienky na získanie nároku na dávku v nezamestnanosti a na poslednom mieste zostane aj pri prijatí môjho zmierňujúceho návrhu. Predpokladám, že prijatím tohto bodu návrhu novely zákona sa rozšíri okruh poistencov, ktorým vznikne nárok na dávku v nezamestnanosti približne o jednu štvrtinu. Pokiaľ ide zvýšenie nákladov fondu v dôsledku prijatia tohto návrhu, považujem za potrebné zdôrazniť, že zvýšené výdavky uvedené v dôvodovej správe sú spojené so znížením výdavkov z kapitoly ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny. Totiž v skupine poistencov, ktorým v dôsledku prijatia tohto návrhu vznikne nárok na dávku v nezamestnanosti, je značný počet tých osôb, ktoré by za súčasného stavu poberali dávku v hmotnej núdzi alebo inú sociálnu dávku. Zvýšenie výdavkov fondu pre tieto osoby je teda nerozlučne spojené so znížením výdavkov na iné formy sociálnych dávok, ktoré by sa inač vyplácali tejto skupine osôb. Druhou navrhovanou zmenou je úprava výšky dávky v nezamestnanosti v závislosti od dĺžky poberania dávky. Pred malou chvíľou som spomenula jeden z výsledkov porovnávacej štúdie Parlamentného inštitútu. Pri hodnotení krajín EÚ podľa výšky dávky v nezamestnanosti nás táto štúdia zaraďuje na predposledné až posledné miesto spomedzi 17 hodnotených krajín Únie. Vážené kolegyne, kolegovia, naozaj nemáme na viac? Určite máme, veď nezamestnaní dnes dostávajú približne 20 % z toho, čo im patrí, dostavajú iba jedinú pätinu z toho, čo ako poistenci vkladajú do fondu určeného pre nezamestnaných, preto dávku v nezamestnanosti navrhujem zvýšiť pre všetkých poistencov z 50 na 60 % denného vymeriavacieho základu počas prvých troch mesiacov obdobia nezamestnanosti. Po uplynutí troch mesiacov sa dávka znižuje na 45 % denného vymeriavacieho základu. Navrhované opatrenie má zmierniť nie priaznivé dôsledky straty príjmu v prvých troch mesiacoch v nezamestnanosti, ale zároveň má motivovať nezamestnaného nájsť si prácu počas prvých troch mesiacov, teda v období poberania relatívne vyššej dávky. Návrh spôsobí iba mierne zvýšenie výdavkov fondu, pretože v priemere sa dávka zvýši z terajších 50 % na 52,5 % denného vymeriavacieho základu. Treťou navrhovanou zmenou je úprava dĺžky obdobia poberania dávky v nezamestnanosti v závislosti od veku poistenca. Pre poistencov po dovŕšení 55. roku veku navrhujem predĺžiť obdobie poskytovania dávky v nezamestnanosti zo šesť na deväť mesiacov, keďže osoby v staršom veku sa dokázateľné ťažšie uplatňujú na trhu práce a po strate zamestnania potrebujú dlhší čas na nájdenie primeraného pracovného miesta, ak sa im ho vôbec podarí nájsť. Iste so mnou súhlasíte v tom, že o 60-ročného nezamestnaného sa už zamestnávatelia nepobijú. Podľa štúdie Parlamentného inštitútu sa diferencovanie dĺžky obdobia vyplácania dávky v nezamestnanosti v závislosti od veku osoby uplatňuje v Taliansku, v Českej republike, vo Švajčiarsku a považujem to za veľmi korektné voči osobám, ktoré majú dôchodkový vek v nedohľadne. Položme si teraz otázku, koľko nezamestnaných osôb je vo vekovej kategórii 55- až 62-ročných? Tento graf to veľmi pekne ukazuje. Bol zostrojený na základe odpovede pani ministerky Tomanovej na moju interpeláciu o počte a vekovej štruktúre poberateľov dávky v nezamestnanosti za roky 2004 až 2007. Podľa nej približne 8 % poberateľov dávky je vo veku 55 až 59 rokov a asi 2 % osôb sú 60- a 61-roční. Celkovo by sa teda návrh predĺžiť obdobie vyplácania dávky v nezamestnanosti zo šesť na deväť mesiacov dotkol približne 10 % poberateľov dávok. (Ruch v sále a prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)