Dostál, Ondrej, poslanec NR SR (2020-06-04):
Vážený pán predseda, kolegyne, kolegovia, budem pokračovať vo vystúpení k návrhu novely zákona o prokuratúre a chcem sa vyjadriť k niektorým parciálnym veciam, ktoré tu zazneli, konkrétne k podmienke bezúhonnosti, ako ju definujeme v našom návrhu zákona ako jednej z podmienok pre vymenovanie za generálneho prokurátora. Opäť tuto kolegovia z opozície prichádzajú s konšpiračnými teóriami, že bezúhonnosť definujeme takýmto spôsobom z dôvodu, že to má vydláždiť cestu Danielovi Lipšicovi, ktorý je podmienečne odsúdený za nedbanlivosť a neúmyselný trestný čin, pričom my robíme jedine to, že bezúhonnosť, ako je dnes zadefinovaná ako podmienka pre vymenovanie za prokurátora, prenášame ju ako podmienku pre zvolenie za generálneho prokurátora. V súčasnom zákone o prokuratúre totiž nie je stanovená explicitná podmienka bezúhonnosti. Podmienka bezúhonnosti vyplýva z toho, že generálnym prokurátorom sa môže stať iba prokurátor a prokurátor musí byť bezúhonný. Ale prekážkou bezúhonnosti vo vzťahu k vymenovaniu za prokurátora je iba odsúdenie za úmyselný trestný čin, nie za trestný čin spáchaný z nedbanlivosti. Môžem zacitovať zo zákona o prokurátoroch: „Za bezúhonného sa na účely tohto zákona nepovažuje ten, kto bol právoplatne odsúdený za úmyselný trestný čin, a v prípade obzvlášť závažného zločinu, trestného činu zneužívania právomoci verejného činiteľa, trestného činu prijímania úplatku, trestného činu podplácania a trestného činu nepriamej korupcie aj ten, komu bolo odsúdenie za takýto trestný čin zahladené alebo na ktorého sa hľadí, akoby nebol pre takýto trestný čin odsúdený.“ To je citát z dnešného zákona o prokurátoroch a zároveň je to súčasť nášho návrhu, keďže rozširujeme okruh kandidátov aj o neprokurátorov, tak táto podmienka bezúhonnosti sa prenáša ako jedna z podmienok pre vymenovanie za generálneho prokurátora. Ja by som ešte dodal, že keď prokurátor v súčasnej dobe spácha nedbanlivostný trestný čin, tak to nie je dôvod pre zánik funkcie prokurátora, pre odvolanie z funkcie prokurátora, a, samozrejme, že vždy, keď spácha úmyselný trestný čin, tak je to dôvod a v prípade nedbanlivostných trestných činov iba trestný čin, ktorý súvisí s výkonom funkcie prokurátora. Škoda, že tu nie je pán kandidát na predsedu výboru na kontrolu Vojenského spravodajstva Kotleba. Chcel by som zareagovať na ďalší nezmysel, ktorý vyšiel z jeho úst, keď hovoril, že podľa toho, čo navrhujeme, ak niekto pred 20 rokmi sa pobil a spôsobil 8-dňovú práceneschopnosť, tak nebude môcť kandidovať na generálneho prokurátora, ale ten, kto povedzme pri autonehode spôsobil smrť, bude, lebo v jednom prípade ide o úmyselný a v druhom prípade o neúmyselný trestný čin. Nie je to pravda. Podľa toho, ako je definovaná bezúhonnosť v zákone o prokurátoroch a ako my navrhujeme ju zadefinovať aj vo vzťahu k vymenovaniu za generálneho prokurátora, pokiaľ ide o úmyselné trestné činy, tak to je prekážkou, ak tieto nie sú zahladené, v prípade, že sú zahladené, tak je to prekážkou, iba ak ide o obzvlášť závažný zločin alebo trestný čin zneužívania právomoci verejného činiteľa, trestný čin prijímania úplatku, trestný čin podplácania a trestný čin nepriamej korupcie, tam ani zahladenie nepomôže a je to trvalou prekážkou, takto je to definované aj v súčasnom zákone o prokurátoroch. Čiže keď niekto pred 20 rokmi sa pobil a spôsobil niekomu 8-dňovú práceneschopnosť, mohol sa dopustiť trestného činu ublíženia na zdraví, ale to nie je obzvlášť závažný zločin a tento trestný čin už bol zahladený. Čiže ten príklad, ktorý tu pán predseda fašistickej strany Kotleba spomenul, vôbec nesedí. Stručne by som sa chcel dotknúť tej témy verejnej voľby alebo tajnej voľby, čo nie je priamo obsiahnuté v našom návrhu, pretože verejná voľba je zadefinovaná ako základná voľba v zákone o rokovacom poriadku. Celé minulé volebné obdobie aj tie predchádzajúce volebné obdobia v podstate od voľby Dobroslava Trnku alebo takmer zvolenia Dobroslava Trnku opätovne za generálneho prokurátora tu vedieme túto diskusiu. Tajná voľba je výdobytkom novembra 1989 a demokratického systému vo vzťahu k voličom, ktorí si volia svojich zástupcov. My ako zvolení zástupcovia voličov máme povinnosť skladať účty zo svojej činnosti a voliči majú právo vedieť, ako my hlasujeme, ako hlasujeme o návrhoch zákonov, ako hlasujeme o personálnych veciach. Ten argument, že je dôležité, aby zvolený funkcionár nevedel, ktorí poslanci ho volili, je úplne nezmyselný. Myslíte si, že Dobroslav Trnka v roku 2011 nevedel, ktorí poslanci ho volili? Však to je smiešne. Myslíte si, že Jaromír Čižnár nevedel, že bol zvolený vďaka SMER-u? Nežartujme. Pán poslanec Tomáš tu už tiež nie je, povedal, je, povedal, že je zaujímavé, že neprotestujete pri iných voľbách, že sa neozývame, nedožadujeme tajného..., verejného hlasovania pri iných voľbách, čo je, samozrejme, zase klasická tomášovská demagógia, pretože pri všetkých voľbách, ktoré som tu ja absolvoval za uplynulé štyri roky, sa hlasovalo o tom, či má byť voľba tajná, pokiaľ zákon predpokladá verejnú voľbu, poslanci SMER-u a jeho koaličných partnerov navrhovali z nej spraviť tajnú voľbu, a vždy sme my ako opozícia hlasovali proti tajnej voľbe, aj keď sme boli v opozícii, a budeme sa tak správať, aj keď sme v koalícii. Veľmi stručne k tej možnosti odvolania, už, už to tu zaznelo. Ja nemám obavu, že by možnosť odvolania bola nejakým problémom z hľadiska politickej zneužiteľnosti, pretože sú tam zadefinované dôvody, a môžme sa baviť o tom, ako zadefinovať tie dôvody, ale nemôže to byť svojvôľa. V prípade, že by svojvoľne navrhol parlament odvolať generálneho prokurátora, je tu ešte prezidentka alebo prezident niekedy v budúcnosti, ktorí, ktorí to musia posúdiť, či sú dané tie dôvody, a nemusia vyhovieť návrhu parlamentu. Rovnako tu je potom Ústavný súd, keby sa svojvoľne správala aj parlament, aj hlava štátu, tak je tu Ústavný súd, ktorý by posúdil sťažnosť, lebo ak schválime ten zákon, tak nebude možné zo dňa na deň zvoliť nového generálneho prokurátora, bude to nejaký proces. Budú musieť byť zverejnené, zverejnené tie životopisy, budú verejné vypočutia, čiže je tu poistka Ústavným súdom. No a keby sme boli v situácii, že sa svojvoľne a politicky zneužívajúco budú správať parlament, prezidentka alebo prezident a Ústavný súd, tak v takej situácii sa nemá zmysel baviť o nejakých poistkách, v takej situácii by si parlamentná väčšina aj tak spravila, čo chce. Posledná vec, prečo poslanecký návrh zákona. V júli skončí pánovi Čižnárovi funkčné obdobie, v tom čase by už mal byť zvolený nový generálny prokurátor. Evidentne nebude, keby sme išli cestou vládneho návrhu zákona, normálneho medzirezortného pripomienkového konania, normálneho legislatívneho postupu na pôde parlamentu, tak výsledok by bol, že niekedy v novembri by sme možno volili nástupcu Jaromíra Čižnára. Prišli sme s poslaneckým návrhom zákona, odmietli sme možnosť, čo i len uvažovať o tom, že by to malo byť skrátené legislatívne konanie, lebo na to nie sú dôvody, ale poslanecký návrh je úplne legitímny postup a v tomto prípade aj primeraný a odôvodnený tými okolnosťami. Ďakujem za pozornosť.