I. Mikloš, podpredseda vlády a minister financií SR: (2006-02-02):
Tento Konvergenčný program bol vypracovaný ministerstvom financií v súlade s plánom hlavných úloh, bol diskutovaný v príslušných výboroch Národnej rady, v Rade hospodárskeho a sociálneho partnerstva a bol schválený vládou Slovenskej republiky 30. 11. Konvergenčný program bol upravený oproti tomu pôvodnému v súlade s tým, že Slovenská republika vstúpila 25. novembra do mechanizmu ERM II, a tým Slovenská republika začína plniť aj posledné maastrichtské kritérium potrebné na prijatie spoločnej meny euro, teda kritérium kurzovej stability. Konvergenčný program bol 1. decembra 2005, t. j. ihneď po schválení vládou, postúpený v požadovanom termíne na pravidelné štandardné posúdenie v Európskej komisii ako záväzný dokument vlády. Každá členská krajina hospodárskej menovej únie má povinnosť pravidelne ročne predkladať Európskej komisii svoj konvergenčný program, resp. program stability. Konvergenčné tie, ktoré ešte nie sú v eurozóne, programy stability tie, ktoré sú v eurozóne. Cieľom úpravy príslušných smerníc Komisie v roku 2005 bolo zlepšiť implementáciu Paktu stability a rastu, ktorý je základom makroekonomického rámca hospodárskej a menovej únie. Pakt prispieva k dosahovaniu makroekonomickej stability v Európskej únii a k zabezpečeniu udržateľnosti verejných financií. Zahŕňa aj postupy týkajúce sa tak prevencie, ako aj nápravy v prípade vzniku alebo hrozby nadmerného fiškálneho deficitu. Podľa revidovaného Paktu boli strednodobé ciele definované pre úroveň fiškálnej bilancie, ktorá je očistená od vplyvu cyklického vývoja. Ak deficit verejných financií podstatne a neustále klesal a dosahoval úroveň blízku referenčnej hodnote, teda trom percentám, možno z titulu dôchodkovej reformy pre účely posudzovania nadmerného deficitu znižovať deficit verejných financií v prvých piatich rokoch po zavedení viacpilierového systému regresívnym spôsobom v prvom roku o 100 % príjmov presunutých do penzijného fondu, v ďalších rokoch postupne 80, 40 a 20 %. Toto ustanovenie sa týka aj Slovenskej republiky, keďže sme druhý pilier zaviedli a deficity sa blížia k trom percentám. Konvergenčný program Slovenskej republiky reflektuje hospodársku politiku vlády a je úzko previazaný s významnými aktuálnymi dokumentmi vlády, najmä so Stratégiou prijatia eura, Národnou lisabonskou stratégiou, Národným programom reforiem do roku 2008 a s viacročným rozpočtom verejných financií na roky 2006 – 2008. Prezentuje ciele, základné ciele v troch oblastiach: - Vo fiškálnej oblasti, kde sa potvrdzujú pôvodné strednodobé ciele vlády znížiť celkový deficit verejných financií vrátane vplyvu dôchodkovej reformy na úroveň 3 % v roku 2007. Bez vplyvu dôchodkovej reformy poklesne deficit pod 3 % už v roku 2006 a v roku 2010 stlačí cyklicky upravený deficit na úroveň 0,9 % hrubého domáceho produktu, teda na úroveň menej ako 1 %, a zároveň zabezpečí dlhoročnú udržateľnosť verejných financií z hľadiska vplyvu demografického vývoja. - V oblasti menovej Konvergenčný program je v súlade so Strednodobými zámermi menovej politiky Národnej banky a Stratégiou prijatia eura. - V oblasti trhu práce, kde zámerom vlády je zabezpečiť rast zamestnanosti v strednodobom horizonte na úrovni 1 až 2 % ročne. S ohľadom na deklarované ciele Slovenskej republiky, najmä na základe posúdenia ekonomického a fiškálneho vývoja v Slovenskej republike a miery rizík, stanovila Európska komisia v roku 2005 strednodobý cieľ pre cyklicky upravený deficit pre Slovenskú republiku v rozmedzí od mínus 5 do mínus 0,5 %, do mínus 1 % HDP, to znamená potrebu ročne znižovať deficit verejných financií v tomto rozmedzí. V predkladanom Konvergenčnom programe sa aj v podmienkach revidovaného Paktu stability a rastu potvrdzujú pôvodné ambicióznejšie ciele fiškálnej politiky vlády Slovenskej republiky. Strednodobé projekcie makroekonomickej a fiškálnej, na základe ktorých boli postavené, resp. potvrdené pôvodne stanovené fiškálne ciele, sú v súlade s trendmi, ktoré sú prezentované v predchádzajúcich konvergenčných programoch. Teda Konvergenčný program konštatuje a Komisia potvrdzuje reálnosť takýchto predpokladov, potvrdzuje vysoký a udržateľný rast ekonomiky vďaka uskutočneným reformám, klesajúci trend inflácie, znižujúce sa oba deficity, fiškálny aj deficit bežného účtu, rast zamestnanosti a pokles miery nezamestnanosti. Rast ekonomiky je založený na zvyšovaní celkovej produktivity a konkurencieschopnosti, t. j. na zmenách kvalitatívneho charakteru, ktoré zabezpečujú nezvratný priebeh celkovej konvergencie, a to tak nominálnej, ako aj reálnej a štrukturálnej. Očakáva sa, že hrubý domáci produkt bude rásť priemerne ročne tempom 5,4 %, v roku 2007 až nad úrovňou 6 %. K rastu bude pozitívne prispievať nielen domáci dopyt, ale aj čistý zahraničný dopyt. Miera inflácie v roku 2006 síce mierne prechodne vzrastie v dôsledku rastu cien ropy a zemného plynu, avšak v čase hodnotenia pripravenosti Slovenska na prijatie eura klesne inflácia v rokoch 2007 až 2008 na bezpečnú úroveň okolo 2 %. Na druhej strane projekcie sprevádzajú aj isté riziká. Za najsilnejšie negatívne riziká plnenia predpokladov prognóz sa dá považovať vývoj cien energetických surovín a prípadné slabšie tempo oživovania ekonomík a importov obchodných partnerov Slovenskej republiky. Dokument reflektuje odôvodnené pripomienky vznesené v rámci pripomienok a diskusií. Ako som povedal, bol prerokovaný vládou Slovenskej republiky. V súčasnosti jednotlivé krajiny Európskej únie už poznajú hodnotenia Európskej komisie a stanoviská Rady ku konvergenčným programom. Návrh hodnotenia Konvergenčného programu Slovenska zo strany Európskej komisie je pre Slovensko akceptovateľný. Celkové hodnotenia Konvergenčného programu boli od prvého počiatku na všetkých úrovniach rokovania v európskych štruktúrach kladné, čo sa nedá povedať o všetkých konvergenčných programoch, najmä nových členských krajín. Z formuláciami a odporúčaniami, ktoré sú uvedené v hodnotení Komisie a ekonomického a finančného výboru, sa Slovenská republika mohla stotožniť. Na základe uskutočneného hodnotenia závery Rady Ekofinu 24. januára 2006 potvrdzujú, že Konvergenčný program Slovenskej republiky dodržiava cestu úpravy deficitu stanovenú v odporúčaniach Rady. Z hľadiska týchto odporúčaní Rada zastáva názor, že Slovensko by malo ešte posilniť v kontexte silných výsledkov rastu a vyhliadok svoje úsilie v úprave štrukturálneho deficitu, aby sa urýchlilo dosiahnutie strednodobých cieľov, a upevniť záväzný charakter strednodobých stropov na výdavky pre centrálnu vládu. Takže dovoľte mi uzavrieť, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, že Konvergenčný program, tak ako bol schválený a ako bol akceptovaný a pozitívne hodnotený aj Európskou komisiou, aj Ekofinom, potvrdzuje správnosť hospodárskej politiky a reformnej politiky a potvrdzuje pozitívne vyhliadky na rast ekonomiky, rast zamestnanosti, pokles inflácie a vstup do eurozóny. Ďakujem pekne.