J. Pataky, poslanec: (2008-02-06):
Jej neobmedzený nárast sa však môže prejaviť ako veľmi škodlivý pre ekonomiku a môže spôsobiť aj značné sociálne problémy, čomu by mala terajšia vláda Slovenskej republiky týmto návrhom zákona o službách zamestnanosti predísť a odstrániť ich. Ale v niektorých článkoch citovaného zákona to celkom takto nevyzerá. Od 1. februára 2004 nadobudol platnosť zákon o službách zamestnanosti č. 5/2004 Z. z., ktorý zásadne zmenil pohľad na viaceré dovtedy uplatňované nástroje, ktoré mali ľuďom pomôcť pri návrate do práce. Dôraz bol kladený hlavne na ich aktivitu pri hľadaní práce, pri rekvalifikácii, ale aj na spoluprácu s novým úradom. Novinkou bolo zavedenie individuálneho akčného plánu, ktorý vypracováva, vyhodnocuje a aktualizuje uchádzačov o zamestnanie vedených v evidencii uchádzačov o zamestnanie aspoň tri mesiace v úzkej súčinnosti s odborným poradcom – pracovníkom úradu. Individuálny akčný plán na účely tohto zákona je písomný dokument, ktorý na základe posúdenia osobnostných predpokladov, schopností a odborných zručností uchádzača o zamestnanie určuje druh a rozsah pomoci potrebnej na uľahčenie jeho pracovného uplatnenia a vymedzuje na tento účel konkrétne postupové kroky, individualitu, vedomosti, schopnosti, zručnosti každého jednotlivca v súlade s pracovnými možnosťami regiónu. Vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 599/2003 Z. z. o pomoci v hmotnej núdzi a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov navrhuje v § 43 povinne vypracovať individuálny akčný plán na podporu pracovného uplatnenia pre mladých uchádzačov o zamestnanie, ďalej starších ako 50 rokov, osoby, ktoré boli dlhodobo vzdialené od trhu práce z dôvodu ťažkostí pri zosúladení pracovného a rodinného života a dlhodobo nezamestnaných viac ako 24 mesiacov. Keďže individuálny akčný plán slúži na podporu pracovného uplatnenia, mal by byť podľa mňa povinne vypracovaný s každým znevýhodneným uchádzačom o zamestnanie. Pokiaľ ide o dlhodobo evidovaného nezamestnaného, individuálny akčný plán sa má vypracovať nie s uchádzačom o zamestnanie, ktorý je vedený v evidencii uchádzačov o zamestnanie viac ako 24 mesiacov, ako je uvedené v návrhu zákona, ale tak, ako definuje zákon dlhodobo evidovaného občana a odobruje aj vládny návrh zákona, to znamená, občan vedený v evidencii uchádzačov o zamestnanie najmenej 12 mesiacov z predchádzajúcich 16 mesiacov. Navrhovaný § 49a príspevok na zapracovanie znevýhodneného uchádzača o zamestnanie. Účelom tohto navrhovaného príspevku je nadobudnutie praktických skúseností a pracovných návykov potrebných na vykonávanie pracovných činností u poskytovateľa zapracovania. V ods. 5 citovaného návrhu zákona sa uvádza zapracovanie znevýhodneného uchádzača o zamestnanie. Vykonáva sa u poskytovateľa zapracovanie najdlhšie počas troch kalendárnych mesiacov v rozsahu najviac 30 hodín týždenne. Zapracovanie najdlhšie počas troch kalendárnych mesiacov navrhujeme zmeniť takto, a to najdlhšie počas jedného kalendárneho mesiaca z dôvodu, že zamestnávateľ v priebehu jedného kalendárneho mesiaca dokáže otestovať, či daný uchádzač je vhodným kandidátom na prijatie do pracovného pomeru a taktiež uchádzač o zamestnanie, ktorý chce pracovať, má dostatok času a priestoru, aby v priebehu jedného kalendárneho mesiaca sa dokázal zapracovať, postupne nadobudol praktické skúsenosti a pracovné návyky na vykonávanie pracovnej činnosti u poskytovateľa zapracovania. Ale to bude až v druhom čítaní návrh. Vsunutý § 50a príspevok na podporu udržania v zamestnaní zamestnancov s nízkymi mzdami, ktorý predkladá vládny návrh zákona, má zabezpečiť udržanie v zamestnaní zamestnancov s nízkymi mzdami prijatých do pracovného pomeru z evidencie uchádzačov o zamestnanie. Príspevok sa má poskytovať zamestnávateľovi na úhradu preddavku na poistné, na zdravotné poistenie, poistného na sociálne poistenie a príspevky na starobné dôchodkové sporenie platených zamestnávateľom a sumy preddavku na poistné na zdravotné poistenie a poistného na sociálne poistenie plateného zamestnancom. Tento vsunutý paragraf podľa môjho názoru navrhujem vypustiť, pretože ľahko môže dôjsť k zneužívaniu uvedeného zákona zo strany zamestnávateľov najmä v regiónoch s vyššou mierou nezamestnanosti. Keď v snahe získať tento príspevok zámerne budú udržiavať nízke cenové ohodnotenie svojich zamestnancov, to znamená, že index miery vývoja cien bude nižší, čím vyššia bude miera nezamestnanosti v tomto regióne. Čo sa týka § 52 príspevok na aktivačnú činnosť formou menších obecných služieb. Ako dlhodobý starosta z praxe môžem povedať, že v ods. 1 navrhujem, aby aktivačná činnosť formou menších obecných služieb pre obec sa neviazala iba na poberateľov dávky v hmotnej núdzi a príspevkov k dávke v hmotnej núdzi. Keďže hlavnou základnou úlohou aktivačnej činnosti je podpora udržiavania pracovných návykov dlhodobo nezamestnaných, má byť prístupná všetkým uchádzačom o zamestnanie, ktorí sú dlhodobo nezamestnaní. Čo sa týka § 52 ods. 3. Podľa mňa bolo by vhodnejšie upraviť vetu „s možnosťou ich opakovaného vykonávania najviac počas ďalších šiestich kalendárnych mesiacov“ s vetou „s možnosťou i opakovaného vykonávania najskôr po uplynutí šiestich kalendárnych mesiacov po uplynutí prechádzajúcej aktivačnej činnosti“. To takisto v druhom čítaní. Táto úprava súvisí so skutočnosťou, aby čo najviac dlhodobo nezamestnaných občanov sa mohlo zúčastňovať na aktivačných prácach a takto si udržiavať pracovné návyky. V ods. 6 citovaného paragrafu súhlasím, aby sa príspevok na základe uzatvorenej písomnej dohody medzi úradom práce a obcou poskytoval najviac do výške 10 %, ale najviac do výšky 7 % mesačne pri opakovanej aktivačnej činnosti u toho istého uchádzača o zamestnanie, a to po uplynutí šiestich kalendárnych mesiacov z celkovej ceny práce na jedného dlhodobo nezamestnaného občana vykonávajúceho menšie obecné služby pre obec. Návrh zákona navrhuje, aby určovanie periodicity návštev bolo v postupnosti úradu, pričom sa stanovuje uchádzačom o zamestnanie povinnosť aktívne si hľadať zamestnanie a preukazovať ho osobne úradu najmenej raz za kalendárny mesiac. Z uvedeného návrhu by bolo vhodné vyňať dlhodobo nezamestnaných, ktorí sa nezapoja do žiadnej aktivity v rámci úradu práce. Tí by mali chodiť na úrad každých sedem dní tak, ako to určuje zákon o službách zamestnanosti č. 5/2004 Z. z. V trhovej ekonomike budú vždy existovať dve skupiny občanov. Tí, ktorí majú platené zamestnanie, a tí, ktorí platené zamestnanie nemajú. Je to stav prirodzenej miery nezamestnanosti, o ktorú sa má postarať vláda v rámci svojej sociálnej politiky. Oblasť nezamestnanosti upravuje a rieši zákon o službách zamestnanosti, ktorého novelu predkladá táto sociálna vláda. V tomto sociálnom zákone je jediným pozitívnym prvkom návrh novely zákona, ktorý predkladá táto sociálna vláda, čo je z nášho pohľadu sociálne slabé, je rozšírenie nástrojov aktívnych opatrení na trhu práce a rozšírenie definície znevýhodnených uchádzačov o zamestnanie o niektoré špecifické skupiny. Vládne opatrenia by mali smerovať k tomu, aby na trhu práce neprevažovala strana ponuky nad stranou dopytu. Táto sociálna garnitúra sa má snažiť o dosiahnutie stavu plnej zamestnanosti, ako to uvádzali vo svojom programovom vyhlásení, pri ktorej nezamestnanosť neprekročí svoju prirodzenú mieru, na čo čakajú občania Slovenskej republiky. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)