V. Palko, poslanec: (2008-07-04):
Pôrodnosť na Slovensku je už viac ako desaťročie hrozivo nízka, tento prepad pôrodnosti nemá v histórii Slovenska obdobu. V roku 1960 sa na Slovensku narodilo takmer 90-tisíc živonarodených detí, v rokoch 1976 až 1989 toto číslo pokleslo pod 80-tisíc ročne, aby potom opäť narastalo. Na pomedzí 70. a 80. rokov minulého storočia dosiahla pôrodnosť maximum, rodilo sa okolo 100-tisíc detí ročne. V 80. rokoch pôrodnosť pozvoľna klesala, v roku 1984 klesla na úroveň 90-tisíc, v roku 1991 na 80-tisíc, v roku 1994 na 70-tisíc. Pod 60-tisíc ročne klesol počet živonarodených detí po prvýkrát v roku 1997, pričom ďalej klesal. (Ruch v sále.) Páni poslanci, prípadne keby ste... Ďakujem pekne. Ďakujem. Dno dosiahla pôrodnosť v roku 2002, kedy sa narodilo 50 841 živonarodených detí. V ďalších rokoch pôrodnosť mierne stúpla. V roku 2005 dosiahla úroveň 54 430, odvtedy vykazuje stagnáciu. V rokoch 2006 a 2007 sa nedosiahla úroveň z roku 2005. Táto nízka úroveň pôrodnosti je o to hrozivejšia, že teraz už do rodičovského veku dorástla silná generácia narodená koncom 70. rokov, tzv. Husákove deti. Táto generácia však má veľmi málo detí. Výrazne znížená pôrodnosť so sebou prináša i nebývalé zmeny vo vekovej štruktúre slovenskej populácie. Údaje Štatistického úradu Slovenskej republiky hovoria, že za posledné desaťročie sa výrazne znížil počet detí do 15 rokov. Týchto bolo v roku 1996 1 164 897, zatiaľ čo v roku 2006, o desať rokov, už iba 870 622. Čo znamená zníženie asi o 300-tisíc, teda asi o štvrtinu. Úhrnná miera plodnosti vyjadrujúca počet detí pripadajúcich na ženu v plodnom veku sa v posledných rokoch pohybuje okolo 1,3, čo radí Slovensko na jedno z najnižších miest v Európskej únii. Pritom úhrnná miera plodnosti v EÚ ako celku je asi 1,5, čo je tiež veľmi nízke číslo. Je známe, že ak sa má populácia zachovať v doterajšom počte, úhrnná miera plodnosti by nemala byť nižšia ako 2,1. Prečo je to tak? V úvahách o príčinách radikálneho znižovania pôrodnosti je potrebné uvedomiť si výrazný rozdiel medzi počtom detí, ktoré ľudia majú, a počtom detí, ktoré by mať chceli. Existujú sociologické prieskumy na Slovensku i v celej Európe, ktoré hovoria, že ľudia považujú za ideálny podstatne vyšší počet detí, než ich v skutočnosti majú. Tento fakt naznačuje, že problém nízkej pôrodnosti nemožno odbaviť jednoduchým konštatovaním, že ľudia majú presne toľko detí, koľko ich chcú z vlastnej slobodnej vôle mať. Aké sú prognózy? Demografickými prognózami sa zaoberá Výskumné demografické centrum Štatistického úradu Slovenskej republiky. V roku 2002 vypracovalo Výskumné demografické centrum Prognózu vývoja obyvateľstva do roku 2050. V decembri 2007 Výskumné demografické centrum zverejnilo aktuálnejšiu Prognózu vývoja obyvateľstva Slovenskej republiky do roku 2025. Podľa týchto prognóz do roku 2025 spoločné pôsobenie faktoru predlžovania ľudského veku a faktoru prisťahovalectva bude prevyšovať pôsobenie faktoru nízkej pôrodnosti. To znamená, že počet obyvateľov Slovenskej republiky narastie ešte asi o 100-tisíc, teda zhruba na päť a pol milióna. Už v roku 2020 však má počet živonarodených trvalo klesnúť pod počet zomretých. V roku 2025 už nemá pomôcť ani prisťahovalectvo a počet obyvateľov začne klesať, a to rýchlo. Do roku 2050 by mala klesnúť pod päť miliónov. Bol by to naozaj pozoruhodný pokles, keďže by k nemu došlo napriek tomu, že počet prisťahovaných na Slovensko sa v budúcich desaťročiach má rátať na státisíce. Prognózy rátajú s nárastom úhrnnej miery plodnosti na číslo na 1,6 do roku 2025, nie však viac. Najdôležitejšou vetou prognózy z roku 2007 je táto veta týkajúca sa úhrnnej miery plodnosti, citujem: „Slovensko s vysokou pravdepodobnosťou už nemôže počítať s dosiahnutím záchovnej hodnoty.“ Koniec citátu. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, povedzme si teraz niečo o negatívnych ekonomických a sociálnych dôsledkoch tohto vývoja. Dlhoročná nízka pôrodnosť nemá okamžitý negatívny dopad na ekonomickú a sociálnu situáciu. Z krátkodobého hľadiska je dokonca ekonomicky výhodná. Demografická štruktúra obyvateľstva dnes sa dá zjednodušene charakterizovať touto vetou: Deti je už málo, dôchodcov je ešte málo. To znamená, že je viac tých, ktorí sú vo veku ekonomickej aktivity, čo prispieva k nárastu hrubého domáceho produktu. Toto je, samozrejme, krátkodobo z ekonomického hľadiska ideálny stav. Je však neudržateľný. Index ekonomickej závislosti je počet osôb pripadajúcich na 100 osôb vo veku do 15 rokov alebo starších ako 65 rokov pripadajúcich na 100 osôb vo veku od 15 do 65 rokov. Tento index fakticky vyjadruje pomer ekonomicky neaktívnych ľudí k ekonomicky aktívnym. Podľa vyššie uvedených prognóz sa má tento index zvyšovať zo súčasných 38,9 na 51,9 v roku 2025 a na neuveriteľných 76,1 v roku 2050. Rast indexu bude spôsobovaný rýchlym pribúdaním ľudí vo veku nad 65 rokov. Ich množstvo sa má zvyšovať zo súčasných 12 % na 19 % v roku 2025 a na 30 % v roku 2050. Z týchto údajov, samozrejme, vyplýva, že z hľadiska strednodobého a dlhodobého prinesie pretrvávajúca nízka pôrodnosť veľké problémy. Je vecou elementárnych úvah, že pokles počtu ekonomicky neaktívnych obyvateľov a nárast počtu tých obyvateľov, ktorí sú ekonomiky neaktívni, a teda závislí, povedie k poklesu HDP na obyvateľa. Od dostatočného počtu ekonomicky aktívnych občanov sa odvíja udržateľnosť systémov dôchodkového a zdravotného zabezpečenia. I po dôchodkovej reforme a zavedení druhého piliera na Slovensku bude i v budúcich desaťročiach platiť, že výška starobných dôchodkov sa bude odvíjať od toho, koľko bude v našej ekonomike pracujúcich ľudí odvádzajúcich odvody do Sociálnej poisťovne. Nízka pôrodnosť dnes znamená menej pracovnej sily v ekonomike o 20 rokov, a teda menšie príjmy Sociálnej poisťovne, a teda menšie dôchodky. Rovnaká úvaha platí pre systém zdravotného zabezpečenia. Platí, že služby zdravotného zabezpečenia užívajú najmä ľudia v dôchodkovom veku. Služby zdravotného poistenia sú hradené z odvodov ľudí ekonomicky aktívnych. Vyšší počet dôchodcov bude znamenať zvýšenie počtu pravdepodobnejších užívateľov služieb zdravotného zabezpečenia. Zároveň však nízka pôrodnosť znamená, že poklesne počet tých, ktorí tieto služby platia. To znamená hrozbu poklesu úrovne zdravotného zabezpečenia obyvateľov Slovenska. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, štátne orgány Slovenskej republiky by sa mali postaviť čelom k demografickej kríze. Demografická kríza totiž predstavuje z dlhodobého hľadiska ústredný problém slovenskej spoločnosti. Je to problém, ktorý sa spomínal v minulých rokoch viackrát v materiáloch štátnych orgánov, napríklad v tej dôchodkovej reforme, avšak iba okrajovo. Národná rada Slovenskej republiky sa týmto vypuklým problémom ešte nezaoberala ako takým. Cieľom predloženej deklarácie je to, aby Národná rada Slovenskej republiky vzala na vedomie demografický problém ako veľmi závažný problém a vyjadrila odhodlanie prijímať potrebné legislatívne a iné opatrenia. Tým sa vytvorí v politickom i mediálnom prostredí Slovenska určitá klíma, v ktorej bude možné diskutovať a rozhodovať o konkrétnych opatreniach. Deklarácia načrtáva i všeobecné ekonomické opatrenia, ktoré by mal štát prijať na pomoc rodinám, napríklad vo forme zníženia daňového a odvodového zaťaženia rodín s deťmi. Zámerne sa však vyhýbame detailnému návrhu opatrení, keďže jednotlivé politické strany sa môžu líšiť svojimi konkrétnymi návrhmi. Zámerom predkladateľov deklarácie však je, bolo predložiť text, ktorý je prijateľný pre všetky politické sily zastúpené v Národnej rade Slovenskej republiky. Ďakujem za pozornosť.