Radičová, Iveta, predsedníčka vlády SR (2011-05-26):
Vážená pani poslankyňa, reakcia aj tempo zotavovania sa z krízy jednotlivých členských krajín Európskej únie sa značne líši prípad od prípadu. Hoci možno sledovať postupné, veľmi pomalé, pomerne slabé oživenie rastu, za hlavný problém Európskej únie možno popri dlhovej kríze označiť predovšetkým nedostatočnú reakciu a vysporiadanie sa členských štátov s vývojom nezamestnanosti v Európskej únii. Najnovšie údaje Eurostatu z polovice mája tohto roku hovoria o tom, že zaznamenávame isté medziročné tempo rastu v prvom kvartáli roku 2011 za eurozónu, ale aj Európsku úniu ako celok. Podľa prognóz Európskej komisie, ktoré sa týkajú rastu, možno očakávať optimistickejší vývoj v roku 2011. Zlepšil sa odhad vývoja na rok 2011 v niektorých krajinách. V Nemecku, Francúzsku a v Slovenskej republike. Hlavným a najdôležitejším impulzom rastu hospodárstva v Európskej únii, ale aj na Slovensku však naďalej zostáva Nemecko. Pre Slovenskú republiku je skutočne kľúčovým vývoj v Spolkovej republike Nemecko. Rast nášho hrubého domáceho produktu je ťahaný predovšetkým rastom zahraničného dopytu a investíciami. Očakávame oživenie rastu investícií a to na úrovni 6,7 %. Medzi najvážnejšie problémy, s ktorými sa vyrovnávajú všetky krajiny v Európe, patrí okrem poklesu hrubého domáceho produktu predovšetkým prepad v oblasti daňových príjmov. Reakcia zodpovedných hospodárov by v tejto situácii bola taká, že sa proporcionálne zníži aj oblasť výdavkov, a teda, že sa bude v rozpočte významne škrtať najmä výdavková stránka rozpočtu. Bohužiaľ, boli sme v čase krízy svedkami pravého opaku, výdavky stúpali, dôsledkom čoho sa zvyšovali deficity jednotlivých štátov a dnes mnohé krajiny majú zásadný problém prefinancovať dlh a udržať vôbec krajinu pri živote. Vývoj ekonomiky Slovenskej republiky a verejných financií za posledné roky potvrdil predpoklad, že ekonomika a príjmy verejných rozpočtov sú mimoriadne citlivé na celý priebeh a dopady hospodárskych cyklov. Ako som spomínala, sme otvorená ekonomika, reagujeme na situáciu v ostatných krajinách a čelíme vážnym problémom v Grécku, v Španielsku, v Portugalsku, v Belgicku, v Taliansku, a aká bude prognóza vývoja v Grécku, to možno budeme trošku viac vedieť o tri týždne, ale nijak nie je ružová, naopak, naopak. Vo viacerých krajinách sa dejú reformy, vo viacerých krajinách sa dejú opatrenia, predlžujú sa odchody veku do dôchodku na šesťdesiatosem rokov, sedemdesiat rokov. Znižujú sa mzdy, znižujú sa nároky, zoškrtáva sa sociálny štát a popri všetkom tomto sa dáva týmto krajinám finančná pomoc, aby ako - tak udržali situáciu v rámci dlhovej krízy. Najkomplikovanejším zostáva prípad Grécka. Misia Medzinárodného menového fondu a Európskej únie minulý týždeň prerušila svoju kontrolnú činnosť, čím de facto odložila rozhodnutie o uvoľnení v poradí už piatej tranže na pomoc Grécku, tentokrát v objeme 12 mld. eur, až do momentu, kým Grécko nepríjme ďalšie opatrenia na riešenie finančnej situácie. Inými slovami, všetky prijaté opatrenia sú nedostačujúce. Po znížení ratingu krajiny rastú trhové úroky gréckych dlhopisov, v prípade dvojročných až na úroveň 26 %. Celkový dlh Grécka je už na úrovni 327 mld. eur, čo je viac ako štvornásobok daňových príjmov Grécka. Inými slovami, ak by Grécko aj robilo reformy, po najbližšie štyri roky z rozpočtu škrtlo aj všetky výdavky a zároveň všetok daňový výnos použilo len na splatenie dlhu, stále to nebude stačiť. Dôsledky? Scenár postupného oživenia európskej a tým pádom aj slovenskej ekonomiky je preto aj naďalej vystavený viacerým rizikám. Tieto obavy vychádzajú najmä z faktu, že spúšťacím mechanizmom súčasnej recesie bola systémová kríza vo finančnom sektore, kde pretrvávajú naďalej problémy. A potreba otvorene povedať, že situácia sa nijako nezlepšuje ani za posledné roky. Európsky finančný systém nie je zdravý a riešenia dlhovej krízy vo forme prekrývania starých dlhov tými novými nie sú správne a celkový dlh v Európe nezmenšujú a vďaka vzájomnej previazanosti hrozí preliatie dlhového problému z jednej krajiny do druhej. No a v neposlednom rade treba z pomedzi ďalších rizikových faktorov ohrozujúcich pozitívny vývoj Slovenska a EÚ nutne uviesť slabú kondíciu trhu práce a už spomínaný nepriaznivý stav verejných financií vo väčšine krajín Európskej únie, čo v kombinácii s dlhovou krízou a problémami jednotlivých krajín prefinancovať svoj dlh, zatiaľ, bohužiaľ, nenabáda k žiadnemu optimizmu. Ďakujem veľmi pekne.