Vážny, Ľubomír, podpredseda vlády SR pre investície (2015-05-20):
Vážená pani podpredsedníčka Národnej rady Slovenskej republiky, vážené panie poslankyne, páni poslanci, dovoľte mi, aby som uviedol správu o implementácii štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu v programovom období 2007 až 2013. V zásade správu ste obdržali a pre úspornosť času nebudem opakovať to, čo je v správe. Sústredím sa na tie veci, ktoré dokresľujú túto správu. Problematika európskych štrukturálnych a investičných fondov, ďalej len EŠIF, o ktorej budeme dnes v pléne Národnej rady rokovať, je bezpochyby zložitou záležitosťou, ktorá sa prelína horizontálne cez všetky zložky tak ústrednej štátnej správy, verejnej samosprávy, ako aj privátneho sektora, nevynímajúc fakt, že priamo úmerne prechádza jednotlivými programovými obdobiami od roku 2004. Je dôležité zdôrazniť, že vláda Slovenskej republiky od svojho nástupu venuje problematike eurofondov mimoriadnu pozornosť ako na národnej úrovni, tak aj, na národnej úrovni napríklad formou pravidelných rokovaní ministrov zodpovedných za jednotlivé operačné programy, ale aj na európskej úrovni v rámci negociácie s jednotlivými regionálnymi riaditeľstvami zodpovednými za riadenie procesov v rámci Únie nevynímajúc rokovania s najvyššími predstaviteľmi Európskej únie. Výsledkom proaktívneho prístupu vlády Slovenskej republiky a pri M plus trojke zdôrazňujem, že osobitne predsedu vlády Slovenskej republiky, v roku 2013 bola Európskym parlamentom schválená zmena všeobecného nariadenia 1083/2006, ktorá nám výrazne pomohla a umožnila nám dočerpať ohrozené finančné prostriedky vo výške cca 600 mil. eur o rok neskôr, to znamená, získali sme rok času. Tu treba podotknúť, že pri nastavovaní systému implementácie fondov v programovom období dve sedem až dve trinásť sme primárne vychádzali už z existujúceho systému v rokoch 2004 až 2006. Chcem zdôrazniť skutočnosť, že vláda Slovenskej republiky aj naďalej aktívne komunikuje s Európskou komisiou, a to v rámci takzvanej akčnej skupiny pre lepšiu implementáciu Task Force, ktorej cieľom je navrhnúť a zavádzať dodatočné opatrenia na urýchlenie čerpania takzvané nástroje flexibility, ako napríklad fázovanie, reverzné fázovanie projektov, desaťpercentná flexibilita medzi prioritnými osami v rámci jednotlivých operačných programov a najmä finančné nástroje, ktoré sú v slovenských pomeroch Jessica a Jeremie. V rámci tejto akčnej skupiny, ktorú tvorí osem členských štátov, ktorých tá akcelerácia čerpania ku koncu programového obdobia nebola na potrebnej úrovni, je Slovenská republika hodnotená a zaradená medzi lídrov tejto skupiny a sme považovaní za ťahúňa v tejto oblasti, aj zavádzania flexibility, ale aj zavádzania nových nástrojov, ktoré súvisia s dočerpaním Kohézneho fondu a štrukturálnych fondov Európskej únie a najmä súvisia s tým, že veľa nástrojov sme zaviedli sami a ostatné krajiny sa od nás a od nášho akčného prístupu naozaj poučili a je to oceňované aj najvyššími predstaviteľmi Európskej komisie. Preto sa nedá povedať, čo je v podtexte tejto správy a v podtexte toho, čo bolo schválené, že nedá sa povedať to, že vláda nekoná a že opozícia má nejaké iné zázračné riešenia. Naopak si myslím, že za to posledné obdobie môžeme ohodnotiť vo všetkých fázach implementačného procesu eurofondov konanie vlády Slovenskej republiky za úspešné a vláda robí maximum pre to, aby došlo k naplneniu záväzku v roku 2007 až 2013. Dovoľte mi, aby som išiel k štruktúre toho, čo je správa, to znamená stav zverejňovania výziev na predkladanie žiadostí. Tento stav je dokumentovaný na grafe, sekundu, áno, tento stav je zachytený na tomto grafe, ktorý predkladám. Čiže stav zverejňovania výziev, v zásade platí, že základným predpokladom úspešnej implementácie štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu v iniciačnej fáze každého programového obdobia je vyhlásenie výziev. Pri vyhlasovaní výziev je početnosť značne odlišná v závislosti od konkrétneho obdobia. Predkladám tento graf s tým, že počas 21 mesiacov medzi 1. 7. 2010 až 31. 3. 2012 bolo vyhlásené minimum výziev, čo je dokumentované tým modrým stĺpčekom na predloženom grafe a čo značne oneskorilo proces kontrahovania finančných prostriedkov. Tento výrazný pokles počtu výziev narušil významným spôsobom kontinuitu implementačných procesov a je preukázateľné, že zachovanie tempa výziev aj v tomto uvedenom období, ktoré je definované tým modrým stĺpčekom na grafe, by bolo viedlo k podstatne vyššej miere kontrahovania a poskytlo tak prijímateľom dlhší čas na realizáciu projektov a nemuselo sa v podstate všetko nasunúť do tohto záverečného obdobia, ako je to v súčasnosti. Celkovo za obdobie od 1. 1. 2007 do 30. 4. 2015, pretože aj táto správa hodnotí obdobie oprávnenosti v programovom období 2007 až 2013 od 1. 1. 2007 do 04/2015, čiže za toto obdobie bolo vyhlásených 657 výziev v celkovej výške 14,22 mld. eur. To si myslím, že je, to je aj v tej správe, ktorú ste dostali. Z tohto počtu bolo realizovaných 576 výziev v sume 12,59 mld. eur a východisko, výzva pre vysvetlenie je vlastne východiskový a metodický a odborný podklad zo strany riadiaceho orgánu, na základe ktorého žiadateľ o nenávratný finančný prostriedok vypracováva a predkladá žiadosti o nenávratný finančný príspevok. Pre doplnenie tohto grafu uvádzam, že ten prvý stĺpček od roku 2007 do roku 2010 predstavuje 314 výziev, ako základný predpoklad na ďalšie kontrahovanie a implementáciu. Modrý stĺpček predstavuje 57 výziev a posledný, ten tehlovej farby stĺpček alebo škoricovej predstavuje 205 výziev. Čiže tých 576 výziev bolo v takomto zložení uplatňovaných. Ďalej sa budem venovať kontrahovaniu. To je už druhý bod v tej prezentácii tej správy. Tento graf dokumentuje to, čo je v správe uvedené, a to sú priemerné mesačné prírastky kontrahovania v eurách. V grafe je to zrejmé. Chcem k tomu podotknúť len to, že pri zmene vlády v roku 2012 bola miera kontrahovania na úrovni cca 65 % záväzku národného strategického referenčného rámca, pričom kľúčovou úlohou nastupujúcej vlády bolo zvýšiť kontrahovanie na úroveň 100 % výšky záväzku. Kontrahovanie je veľmi dôležitá súčasť úspešnej implementácie projektov. Samozrejme, predchádzajú mu tie výzvy, ktoré som dokumentoval pred chvíľou, ale bez kontrahovania, to znamená bez toho, že by Slovensko povedalo, že vieme, čo chceme, sa nedá realizovať žiadny projekt. Úloha úspešného dokontrahovania na 100 % bola splnená v rekordne krátkom čase, a to v máji 2014 a v máji 2014 dosiahla miera kontrahovania úroveň 100,23 % záväzku NSRR. To znamená, že za 26 mesiacov – od apríla 2012 do mája 2014 – sa podarilo vláde Slovenskej republiky a jednotlivým riadiacim orgánom zvýšiť kontrahovanie z úrovne 65 % a prekročiť na úroveň 100, resp. vyššiu ako 100 %, čím sme zadefinovali základný predpoklad úspešného pokračovania. Chcem zdôrazniť to, že dnes má Slovenská republika kontrahovanie na úrovni 107,12 %, tabuľka je tiež uvedená v správe, ktorú ste obdržali a chcem zdôrazniť aj to, že zazmluvnením prostriedkov z európskych fondov si Slovenská republika alebo vláda Slovenskej republiky splnila pre čerpanie základný nástroj a splnila si aj svoju úlohu pre implementáciu jednotlivých projektov a v ďalšom budem hovoriť, ako sa darí napĺňať vlastnú implementáciu. V tejto fáze, keď sme zakontrahovaní na 107 %, resp. vo fáze z mája 2014, keď už bolo prekročené kontrahovanie na 100 % alebo sumy 100 %, v tejto finálnej fáze končiaceho sa programového obdobia je preto nevyhnutné, aby prijímatelia naplno využili možnosť čerpania eurofondov a nedá mi pri tomto grafe spomenúť aj to, že v rokoch 2010 a 2011 implementácie Slovenská republika nevyužila lepšie príležitosť zazmluvniť väčší objem alokácie. V zásade často sa nám dáva za príklad v čerpaní Litva, Lotyšsko a Estónsko. Áno, sú výborní ale fakt, že v tom čerpaní sú ďaleko pred nami, blížia sa k 100 percentám dnes, ale fakt, že v tej krivke čerpania je treba sa pozrieť na aj krivku kontrahovania, kde presne v rokoch 2010 – 2011 gradovalo kontrahovanie u týchto štátov, ktoré následne boli úspešné, alebo sú úspešné v čerpaní. Naopak, na Slovensku došlo k takémuto poklesu, ako definujeme v tom grafe v kontrahovaní. To znamená, chová sa to, ako rozbehnutý vlak. Keď ten vlak ide svojou rýchlosťou a pribrzdí sa, sa ťažko, ťažko rozbieha a to postihlo aj nás v začiatkoch volebného obdobia súčasnej vlády Slovenskej republiky. Čiže ak by sme chceli takú dynamiku v čerpaní, akú majú Litva, Lotyšsko, Estónsko, nemali sme dopustiť taký útlm v kontrahovaní, ako bol v tých rokoch, kedy kontrahovanie vlastne malo maximálne gradovať, lebo v tom roku 2010 už naozaj musíme vedieť, čo chceme všetky krajiny a nesmieme prerušiť tú kontinuitu a tam má dôjsť k takému výraznému nárastu, aby nedošlo potom, aby došlo potom ku kontinuálnemu čerpaniu. Prejdem teraz k 4. kapitole, to je čerpanie záväzku NSRR. Čerpanie záväzku NSRR vychádza tak isto z určitých predpokladov. V podstate len to čerpanie záväzku ostatné veci, ktoré tu prezentujem, či už v správe, ale aj v týchto grafoch, sú založené na faktoch z ITMS z ministerstva financií. Čiže toto sú fakty, ktoré sú nepopierateľné. Fakt, že v tejto kapitole, čo sa týka čerpania, je ten odhad založený na určitých prognózach, ktoré sú definované buď historickými údajmi alebo z období z minulých rokov. Čiže čerpanie k tomu grafu, ku ktorému prídem, je dôležité si premietnuť tento graf, kde je čerpanie národno-strategického referenčného rámca za prvé 4 mesiace posledných rokov, v zásade platí, že v programovom období 2007 až 2013 ku koncu apríla 2015 predstavuje stav čerpania na úrovni riadiacich orgánov vrátane predfinancovania zálohových platieb uhradených prijímateľovi sumu 8,1 mld. eur, čo predstavuje 70 % záväzku a čo znamená, že 30 % záväzku v tomto nasledujúcom období je potrebné dočerpať. Znamená to ale tiež to, že do konca programového obdobia má Slovenská republika ešte k dispozícii 3,4 mld. eur. Ak zoberieme len čisté čerpanie bez tých, bez toho predfinancovania, je táto disponibilná suma 3,7 mld. eur. Z hľadiska finančného čerpania, samozrejme, platí táto suma 8,1 mld. eur. V tomto grafe chcem dokumentovať zrýchlenie, tempo čerpania v roku 2015, kde sú zelenými stĺpčekmi označené, označená výška čerpania za prvé 4 mesiace roku 2013 a prvé 4 mesiace roku 2014 s tým, že 2013 a 2014 boli historicky najúspešnejšie roky v čerpaní. Takže podľa týchto posledných a najúspešnejších rokov bolo čerpanie také, aké je tu definované s tým, že zase vidno tú gradáciu čerpania za rovnaké obdobie, to znamená január až apríl 2015, kde toto čerpanie narástlo o 50 %. Ak by sme dodržali túto krivku 50-percentného nárastu čerpania, sa dostaneme na úroveň niekde 2,2 – 2,3 mld. eur v roku 2015 a samozrejme, zobrali sme do úvahy ešte jeden historický fakt, ktorý je definovaný v ďalšom grafe, a to je vlastne aj ten, ktorý ste obdržali v správe. Tento graf nadväzuje na predchádzajúci slajd a ukazuje predpoklad zrýchlenia čerpania do konca obdobia 2007 až 2013. Tu je treba zdôrazniť, že koniec obdobia oprávnenosti je síce 31. 12. 2015, ale v praxi to znamená, že do tohto dátumu je nutné výdavky vyfakturovať a uhradiť dodávateľovi. Čerpanie, ktoré je sledované a vykazované na úrovni ministerstva financií, však môže byť realizované aj v roku 2016. Čerpanie v jednotlivých rokoch vždy výrazne rastie a kumuluje ku koncu príslušného roku. Dá sa to zhodnotiť aj tak, že ku koncu obdobia oprávnenosti, to znamená, ku koncu každého roku v programovom období čerpanie vzrastá, z tých historických údajov, ktoré som ukazoval v predchádzajúcom grafe, výrazne. To znamená, posledný kvartál naozaj narastá výrazné čerpanie v každom roku, a to je zvýraznené ešte aj tým, že ku koncu programového obdobia čerpanie narastá ešte oveľa vyššie ako v bežných rokoch. Znamená to aj to, že pre porovnanie si to uvedomia ako určitý efekt daňového priznania. Vieme všetci dobre, že daňové priznania sa podávajú do konca marca v príslušnom roku a viete veľmi dobre, že daňové úrady sú posledné 2-3 dni pred uplynutím konca marca v príslušnom roku úplne zahltené a nevládzu a toto je obdobný prípad, že jednoducho sa to všetko sústredí do záveru roku a prijímatelia vzhľadom na časový tlak sa výrazne vždy sústredia na zrealizovanie všetkých aktivít projektov a do konca roku 2015 a fakturáciu si spravidla nechávajú na rok 2016, na prvý kvartál roku 2016 a vlastne tiež určité úkony si tiež presúvajú na rok 2016, aby sa sústredili na vlastné aktivity projektu a tým pádom nám predpokladáme, že výrazne narastie čerpanie v poslednom štvrťroku 2016, v prvom štvrťroku 2016. Funguje to tak, že prijímatelia a riadiace orgány sa sústredia na následnú administráciu žiadostí o platbu a vlastné žiadosti o platbu si nechajú až na začiatok roku 2016, pričom posledný termín predloženia žiadosti o platbu pre prijímateľov je marec 2016. Znamená to, že hociktorý prijímateľ, ktorý môže byť štátny subjekt, privátny subjekt alebo subjekt samosprávy, musí predložiť podľa smerníc Európskej únie žiadosť o platbu do konca marca 2016 na príslušný riadiaci orgán. Riadiaci orgán musí posúdiť oprávnenosť tejto žiadosti v priebehu apríla 2016 a do konca apríla 2016 musí predložiť súhrnnú žiadosť o platbu za riadiaci orgán, kde sú stovky prijímateľov na certifikačný orgán, ktorým je ministerstvo financií a ministerstvo financií schvaľuje tieto žiadosti na národnej úrovni do konca mája 2016 a to je moment, kedy budeme vedieť aj zo všetkých údajov a zo súhrnných žiadostí o platbu, ako vlastne Slovensko dopadlo a som presvedčený, že tam bude záväzok roku 2007 – 2013 vyčerpaný na nulu s tým, že samozrejme ministerstvo financií ešte má do konca roku 2016, resp. až do marca 2017 priebežne realizovať platby na Európsku komisiu a do konca marca 2017 podať dokumenty, ktoré smerujú k ukončovaniu programového obdobia. Ďalší graf tu dokumentuje, že naozaj v období, v predchádzajúcom programovom období, naozaj v poslednom roku čerpania došlo k významnému nárastu a k významnej gradácii v čerpaní. Posledné, čoho sa chcem ešte dotknúť v tomto úvode, je prezentácia pozastavených platieb z celkovej alokácie. Pozastavené platby z celkovej alokácie sú zhruba v takejto štruktúre, kde je evidentné, že pozastavené platby predstavujú pomerne významné, ale tiež stále veľký koláč z tohto, tento graf vlastne len v inom systéme zdokumentuje. To znamená, že zhruba 5,57 % sú neuhradené platby z Európskej komisie. To znamená tie, ktoré sú na Európskej komisii Slovenskom deklarované ako oprávnené, ale sú pozastavené z dôvodu nedoriešenia uvoľnenia platieb jednotlivých operačných programov, ktoré sú dokumentované v správe a posledné sú rizikové výdavky, ktoré sú zase len certifikované na ministerstve financií a pripravené na odoslanie do Bruselu. Táto suma je pomerne vysoká, tiež to máte v tej správe, ale je to 851 mil., sú tie neuhradené, ktoré sú na úrovni európskej, na Európskej komisii a na Slovensku je 729 mil., ktoré čakajú na to, aby sa odoslali. Čiže aj tuto deklarujeme to, že keď sa uvoľnia operačné programy, tak dôjde k výraznému nárastu v čerpaní. Tu sú korekcie, je to citlivá téma, 244 mil., samozrejme, v diskusii sa jej zrejme budeme venovať viac a chcem zdôrazniť ešte to, že v jedenástich operačných programoch je v súčasnosti v procese uhrádzania platieb zo strany Európskej komisie 6 operačných programov a u piatich sú stále ešte platby zablokované a snažíme sa o čo najskoršie uvoľnenie týchto platieb. Korekcie, zase len sa veľa hovorí o korekciách, ale v prípade nedodržiavania určitých podmienok, ktoré sú definované v pravidlách Európskej únie, vznikajú korekcie. Tieto korekcie môžu byť opätovne použité a môžu sa korekcie vnímať ako zvýšenie investičných príležitostí príslušného štátu. V tej tabuľke predchádzajúcej je definované, že 244 mil. boli zatiaľ korekcie. Je to 2,13 %, tieto korekcie. Podotýkam, že v podstate žiadna z krajín Európskej únie neurobila pravidlá, alebo nečerpala v zmysle pravidiel bez korekcií. Sú známe zo štatistík Európskej únie, to sú verejne prístupné zdroje, ktoré hovoria o tom, že a ktoré aj dokumentujem, že korekcie má každý členský štát, ja neviem, napríklad za rok 2013 má Británia 4,7 % korekcií, Holandsko má 6,7 % a Slovensko má viac ako 3 %. V zásade v tom grafe, ktorý som prezentoval pred chvíľou, je definované to, čo stále hovorím, že korekcie, ku korekciám dochádza rovnomerne počas celej dĺžky programového obdobia, pričom ich výška závisí najmä od objemu čerpania alokovaných zdrojov a zdôrazňuje, že je nezávislá od politického cyklu. Ten graf to jednoznačne dokumentuje v tom, že napríklad v lehotách vo verejnom obstarávaní, za ktoré sme zaplatili najvyššiu pokutu naozaj za obdobie od 1. 7. 2010 do 31. 3. 2012, bolo z celkového počtu 176 chybných verejných obstarávaní, čiže za pomerné krátke obdobie bolo 176 chybných verejných obstarávaní, čo predstavuje 54 % z celkového počtu, ale za 1/4 programového obdobia a verejné obstarávanie za tých 63 mesiacov, keď chceme takéto členenie, bolo postihnuté týmito chybnými lehotami v 150 prípadoch. To znamená, za podstatne dlhšie obdobie naozaj bolo dosiahnutých veľa chýb, ale korekcie sú problém celoplošný a rovnomerne zapríčinený. Dámy a páni, toľko k tej prezentácii. Viacej v rozprave a v diskusii k tejto téme s tým, že ako som povedal v úvode, vláda Slovenskej republiky si je vedomá napätosti týchto termínov ku koncu programového obdobia. Vláda Slovenskej republiky v jednotlivých operačných programoch urobí maximum. Považujeme správu eurofondov za úspešnú a pevne verím, že to, čo bolo úspešné doposiaľ, bude úspešné aj v nastávajúcom období a budeme vedieť skonštatovať a budeme môcť konštatovať, že v apríli 2016, že boli sme v čerpaní eurofondov úspešní a že táto významná pomoc pre Slovensko bola naplnená v maximálnej možnej miere. Pani podpredsedníčka, ďakujem. Skončil som.