P. Kresák, poslanec: (2002-04-05):
Konštatujem, že návrh po formálno-právnej stránke spĺňa všetky náležitosti, ktoré sú uvedené v § 67 a 68 zákona o rokovacom poriadku v znení neskorších predpisov i náležitosti, ktoré sú uvedené v legislatívnych pravidlách. Dovoľte mi, aby som aj na tomto mieste venoval sa veľmi stručne určitej všeobecnej úvahe k obsahu predloženého návrhu. Ako odznelo z úst aj jedného z predkladateľov, cieľom predloženého návrhu je povýšiť proporcionálny volebný systém, tak ako je upravený dnes v bežnom zákone, teda v zákone 80 z roku 1990 Zb., povýšiť proporcionálny systém na ústavnú normu a teda zaviesť jeho zakotvenie priamo do ústavného textu. Pán kolega predkladateľ to, ak sa dobre pamätám, vyslovene nepovedal, ale dovoľte mi konštatovať, že toto riešenie nie je riešením, ktoré by nebolo známe v bežnej Európe. Samozrejme, bude záležať na tom, aká bude politická vôľa v Národnej rade. Sú ústavné systémy a sú ústavné texty, ktoré, ak to môžem takto povedať, natvrdo zakotvujú určitý volebný systém. A sú aj ústavné texty, ktoré tento systém takýmto spôsobom nezakotvujú, ako je to doposiaľ v Ústave Slovenskej republiky. Samozrejme, mohli by sme, a myslím si, že je našou povinnosťou sa vždy aj zamyslieť, aké sú výhody jedného alebo druhého riešenia. Samozrejme, veľkým prínosom riešenia, ktoré zakotvuje alebo ktoré definuje určitý volebný systém priamo v ústavnom texte, je stabilita. Je stabilita, ktorá predpokladá a umožňuje, aby v budúcnosti nedochádzalo k určitým urýchleným zmenám volebného systému, aby sa nemenil tento zásadný a veľmi dôležitý demokratický nástroj na základe iba určitej vôle väčšiny v zákonodarnom zbore. Z tohoto pohľadu, myslím si, že pristupovali aj tvorcovia základného zákona v Českej republike k tejto problematike, pretože azda viete, že práve Ústava Českej republiky má takto vyjadrený proporcionálny systém vo svojom ústavnom texte. Ale keď som povedal A, je mojou povinnosťou povedať aj B na tomto mieste a to moje B hovorí iba toľko, alebo chce iba upozorniť na možnosť a na určité riziko takéhoto riešenia. Samozrejme, to jedno riziko spočíva v tom, že dnes sa tie volebné systémy pomerne rýchlo vyvíjajú. Spomínam to iba kvôli tomu, že pokiaľ na území Slovenskej republiky máme dobrú skúsenosť, ja hovorím teda dobrú skúsenosť s proporcionálnym volebným systémom, nie je nikde povedané, že tento zákonodarný zbor sa nebude v budúcnosti zamýšľať nad možnosťami jeho ďalšieho skvalitnenia. A ďalšie skvalitnenie proporcionálneho volebného systému alebo vôbec volebného systému ako takého však nemusí viesť iba k ďalšiemu dopracúvaniu jednotlivých mechaník proporcionálneho volebného systému, ale ako ukazuje aj dnešná skúsenosť modernej Európy, môže to byť aj pohyb smerom ku kombinovanému volebnému systému. Teda smerom, ktorý umožní, aby časť poslancov zákonodarného zboru bola volená tak ako doposiaľ v Slovenskej republike, ale ďalšia časť aby vychádzala z jednomandátových volebných obvodov. Samozrejme, tento vývoj začal volebný zákon v Spolkovej republike Nemecko v roku 1949 a po roku 1990 nasledovali tento vzor aj ďalšie európske demokracie, zasa iba jedného blízkeho suseda vyberiem, Maďarskú republiku, ktorá v deväťdesiatom prvom, myslím, že to bolo, už zaviedla kombinovaný volebný systém ako techniku, ktorá spája výhody obidvoch týchto veľkých základných volebných systémov. Nechcem vás zaťažovať dlhšie touto pre mňa veľmi zaujímavou problematikou, pretože sa jej profesionálne venujem už dlhé roky, chcel som iba povedať, že aj toto riešenie, ktoré predkladá pán kolega Tatár, má dve strany a bude na nás, aby sme veľmi pozorne zvažovali, ku ktorej sa prikloníme. Samozrejme, ja osobne zastávam názor, že azda bude treba zvažovať možnosti ďalšieho skvalitnenia nášho volebného systému a priznám sa, ja osobne by som azda išiel skôr cestou kombinovanej volebnej techniky, ale to je môj osobný názor a samozrejme, bude záležať na tom, ako bude o tomto návrhu rozhodovať parlament. Vrátim sa späť k formálno-právnym povinnostiam, pretože o tejto problematike by sa dalo teoreticky, ale aj prakticky pomerne dlho rozprávať, nechcem vás zdržovať, a preto dovoľte mi iba konštatovať, že využijem svoje oprávnenia spravodajcu v rámci prvého čítania, ktoré pre mňa vyplývajú v zmysle § 73, ods. 3, písm. c) rokovacieho poriadku a po rozprave odporučím Národnej rade, aby podporila prerokovanie predloženého návrhu ústavného zákona v druhom čítaní. Ďalej mi tiež dovoľte konštatovať, že v zmysle § 74, ods. 1 rokovacieho poriadku Národnej rady Slovenskej republiky budem odporúčať prideliť návrh poslancov Tatára a Galbavého na vydanie ústavného zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 460/1992 Zb., čiže Ústava Slovenskej republiky, na prerokovanie Ústavnoprávnemu výboru Národnej rady Slovenskej republiky, Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre verejnú správu a Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre ľudské práva a národnosti. Budem tiež odporúčať, aby úlohu gestorského výboru plnil v tomto prípade ústavnoprávny výbor a budem tiež odporúčať, aby zmienené výbory prerokovali návrh ústavného zákona v lehote do 7. mája tohto roku a aby gestorský výbor, teda ústavnoprávny, prerokoval návrh zákona v lehote do 10. mája tohto roku. Ďakujem pekne, pán predsedajúci, skončil som. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem pekne, pán poslanec. Prosím, aby ste zaujali miesto pre spravodajcu. Otváram rozpravu o tomto bode programu. Pán poslanec Slaný ako jediný ústne prihlásený, poslanec Galbavý. Ešte niekto? Písomne sa nikto neprihlásil, konštatujem. Takže končím možnosť prihlásiť sa ústne. Jaroslav Slaný, nech sa páči, vystúpi v rozprave. J. Slaný, poslanec: Vážený pán predsedajúci, vážené kolegyne, kolegovia, diskutujeme o zákone, ktorým sa snažia naši kolegovia upraviť doterajší pomerný systém a snažia sa ho implantovať formou ústavného zákona, čo je podľa môjho názoru dosť značný zásah do systému úpravy volebného práva najmä z toho pohľadu, že chcú, aby tento pomerný volebný systém bol dlhodobo zakotvený v ústavnom zákone a tým pádom, aby nebol menený alebo aby ho bolo možné zmeniť iba väčšinou, aj za podpory opozície, to znamená, že pomerný systém by sa dlhodobo ustálil na slovenskej politickej scéne. Môj názor je taký, že pomerný volebný systém síce vyhovoval v minulosti slovenskej politickej scéne, ale dostávame sa do štádia, že dozrieva doba, keď by sme mali tento pomerný volebný systém zmeniť na kombinovaný. Jednoznačne, môj osobný názor je taký, že kombinovaný volebný systém by vyhovoval momentálnemu štádiu vývoja slovenskej spoločnosti a na jednej strane by dal váhu silným osobnostiam bez ohľadu na ich profesionálnu špecializáciu alebo profesionálnu orientáciu a zároveň by určil určitú profesionálnu orientáciu členov parlamentu. Čiže keby predkladateľ v druhom čítaní pozmenil svoj návrh a bol by pokus implantovať kombinovaný volebný systém a tento presadiť do ústavy, ja osobne by som tento návrh podporil, lebo moja skúsenosť a názory sú také, že keď sledujem vývoj volebných systémov, tak jednoznačne dynamickejšie sa vyvíjajú tie krajiny, v ktorých je buď väčšinový volebný systém alebo kombinovaný volebný systém. Výhoda týchto volebných systémov je v tom, že zabraňuje atomizácii politického spektra, to znamená, že v štáte, v ktorom tieto volebné systémy sú, je zjednotená, dá sa povedať, pravica a ľavica, sú silné pravicové alebo ľavicové strany a systém zostavovania vlády je jednoduchší a tá vláda je pružnejšia, je tam jasná transparentná zodpovednosť za výsledok vládnutia a nie sú problémy, ktoré vznikajú vo vládach, kde je veľký počet menších politických strán, ktoré majú svoje úzko stranícke politické záujmy a ten celospoločenský záujem sa nedá v takej široko kombinovanej vládnej koalícii dobre presadzovať. Čiže z tohto pohľadu som presvedčený o tom, že ak máme záujem na tom, aby sa Slovensko v budúcnosti vyvíjalo dynamicky a nemali sme problémy so začleňovaním sa či už do Európskej únie, alebo aby sme v Európe mali jasné postavenie a boli sme silnou krajinou, ktorá svoju orientáciu má dlhodobo jasne danú a nie je problém striedania sa vlád, som presvedčený o tom, že treba prijať a v druhom čítaní implantovať do tohto návrhu zákona kombinovaný volebný systém. Ďakujem. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem. Faktické poznámky, štyri. Končím možnosť ďalších faktických poznámok. Prvý Tibor Cabaj, nech sa páči.