NaiveNeuron/SloPal huggingface dataset:
I. Šulaj, poslanec: (2003-09-19):
Ide v podstate o nasledovnú skutočnosť. Doplniť zákon o štátnej pokladnici v § 12 ods. 1 písm. c) nasledovným textom: „Dodržiavať limit zostatku peňažných prostriedkov v hotovosti v ustanovenom období a účel použitia peňažných prostriedkov v hotovosti podľa ods. 2. Povinnosť dodržiavať limit zostatku peňažných prostriedkov a účel použitia peňažných prostriedkov neplatí pre klienta Slovenská informačná služba a povinnosť dodržiavať účel použitia peňažných prostriedkov v hotovosti neplatí pre klienta Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky, Ministerstvo obrany Slovenskej republiky, Colné riaditeľstvo Slovenskej republiky, Zbor väzenskej a justičnej stráže a klienta Železničná polícia.“ Dopĺňa sa tam v podstate Železničná polícia, ktorá podľa môjho názoru má také isté alebo obdobné postavenie ako ostatné orgány, ktoré som menoval. Prosím vás, posúďte to, možno že aj z hľadiska logiky. V rámci rýchlosti času sú tam podpísaní len poslanci Smeru, ale predpokladám, že niekedy logické názory by mohli zvíťaziť aj nad jednoduchosťou, ku ktorej sa niekedy prikláňame. Ospravedlňujem sa za tú poslednú vetu, ale dovolil som si ju poznamenať. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)
Paška, Pavol, predseda NR SR (2013-03-26):
Hlasujeme. (Hlasovanie.) 134 prítomných, 78 proti, 55 sa zdržalo, 1 nehlasoval. Bod sme neschválili.
Suja, Miroslav, poslanec NR SR (2021-01-12):
Ďakujem za slovo. Pán poslanec Dostál, viacerí koaliční poslanci sa vyjadrili, že by sa nezúčastnili hlasovania, keby boli pozitívni, a tým vlastne odsúdili kolegov, ktorí tak urobili. A vy až po kritike, ktorá sa vzniesla na vašu hlavu, ako ste povedal, im dávate za pravdu, hovoríte, že to mohlo byť trošku ináč schvaľované, že to mohlo byť podrobnejšie a konkrétnejšie. Ale už predtým som vás upozorňoval, že keď sa predkladajú nejaké zákony alebo o niečom sa hlasuje, ľudia sú jednoduchí a nevyznajú sa, ako to tu chodí, a preto by malo byť im podrobnejšie a konkrétnejšie veci vysvetľované. Ale aj napriek tomu ste tento postup zvolili a výsledok je, aký je, že viacerým ľuďom sa to nepáči. Ako sám ste podotkol, že sa vzniesla kritika na vašu hlavu. Ale ako mi vysvetlíte, že aj napriek tomu, že sa ten núdzový stav predĺžil a pokračuje po tom 29., dneska je asi 12., tak to je nejakých 14-15 dní, že tá situácia sa naďalej zhoršuje? To by som rád potom vedel, že to vysvetlenie, že kde je potom problém? Lebo to neni jeden deň, päť dní, desať dní, to je oveľa viacej dní. Ako je možné, že aj napriek tomu sa tá situácia zhoršuje? A bude sa zhoršovať naďalej. Alebo ako to chcete riešiť, aby to takto nebolo? Lebo teraz si aj vy sypete popol na hlavu, že mohli sme to riešiť nejako ináč, ale výsledok je úplne iný.
R. Zajac, minister zdravotníctva SR: (2005-12-08):
Pani poslankyňa, použil som ústavne konformný postup. Poslanci ako najvyšší zákonodarný orgán majú právo predkladať svoje pozmeňujúce návrhy a umožnil som im to urobiť. Ďakujem pekne.
P. Paška, predseda NR SR: (2008-07-03):
(Hlasovanie.) 131 prítomných, 79 za, 26 proti, 25 sa zdržalo, 1 nehlasoval. Tento návrh uznesenia sme schválili. Pán poslanec Janiš uvedie hlasovanie o návrhu uznesenia k správe o činnosti hospodárenia Úradu pre reguláciu sieťových odvetví za rok 2007 . Je to tlač pod č. 631.
Hrnčiar, Andrej, podpredseda NR SR (2020-02-20):
Pán poslanec...
Danko, Andrej, predseda NR SR (2018-02-14):
Ďakujem. Pán poslanec Klus.
Mikloš, Ivan, podpredseda vlády a minister financií SR (2011-12-08):
Ďakujem pekne. Vážený pán podpredseda, vážené panie poslankyne, páni poslanci, základným cieľom návrhu rozpočtu Eximbanky Slovenskej republiky na rok 2012 je ďalej pokračovať v zintenzívnení obchodných aktivít súvisiacich s podporou exportu slovenských vývozcov. Eximbanka Slovenskej republiky v roku 2012 uvažuje podporiť slovenský export v celkovom objeme 3,25 mld. eur, čo predstavuje 5,6 % z predpokladaného objemu exportu Slovenskej republiky v budúcom roku. Prostredníctvom úverových a záručných aktivít sa plánuje podporiť export slovenských podnikateľských subjektov v celkovom objeme 2,1 mld. eur, čo je o 3,4 % viac v porovnaní s očakávanou skutočnosťou za rok 2011 a prostredníctvom poistenia a zaistenia exportných aktivít v roku 2012 plánuje podporiť export v celkovej výške 1,15 mld. eur, čo je o 6 % viac oproti tomuto roku. Celkový objem aktív ku koncu roka 2012 sa predpokladá vo výške 303,3 mil. eur, čo je viac oproti očakávanej skutočnosti tohoto roka o 2,6 %. Tento nárast súvisí s predpokladaným nárastom poskytnutých úverov bankám a klientom, pričom sa predpokladá výraznejšie využitie disponibilných vlastných zdrojov za úverové produkty podporujúce export pri súčasnom náraste objemu získaných cudzích zdrojov. Obchodovateľné aktíva podporujúce export sa predpokladajú vo výške 255 mil. eur, čo je oproti tomuto roku nárast o 17 mil. eur. Čisté úrokové výnosy sú rozpočtované vo výške 7,8 mil. eur, čo predstavuje nárast oproti tomuto roku o 4,2 %. Čisté výnosy z poplatku a provízií plánuje Eximbanka vo výške 1,17 mil. eur a predstavujú nárast spolu s výnosmi, s poisťovacou a zaisťovacou činnosťou predstavujú nárast 15 %. Eximbanka predpokladá v roku 2012 dosiahnuť výsledok hospodárenia po zdanení vo výške 1 770 tis. eur, čo predstavuje nárast oproti očakávanej skutočnosti za rok 2011 o 11,3 %. V rámci očakávaného rozdelenia hospodárskeho výsledku sa navrhuje posilniť rezervný fond a príslušné obchodné fondy. Vláda Slovenskej republiky súhlasila s návrhom rozpočtu Eximbanky na rok 2012 12. októbra 2011. Ďakujem pekne za pozornosť.
B. Bugár, podpredseda NR SR: (2005-06-23):
Otváram rozpravu a pýtam sa, či sa hlási niekto ústne do rozpravy. Konštatujem, že nie je to tak. Vyhlasujem rozpravu za skončenú a zároveň prerušujem rokovanie o tomto bode programu. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, Národná rada 21. júna 2005 uznesením č. 1675 odvolala poslanca Maxona z funkcie predsedu Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre pôdohospodárstvo. Je preto potrebné zvoliť predsedu tohto výboru. Návrh na voľbu predsedu výboru máte v tlači 1220. (Rokovanie o návrhu na voľbu predsedu Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre pôdohospodárstvo , tlač 1220.) Otváram rozpravu k tomuto bodu programu. Podľa tohto návrhu Ľudová strana HZDS navrhuje pána poslanca Tibora Cabaja. Pýtam sa, či sa hlási niekto ústne do rozpravy. Nie je to tak. Vyhlasujem rozpravu za skončenú. Teraz pristúpime k tajnému hlasovaniu o všetkých troch návrhoch. Hlasovanie vykonáme na osobitných hlasovacích lístkoch. Chcem pripomenúť, že pri voľbe pri každom spôsobe pri priezvisku kandidáta treba označiť alternatívu. Tú alternatívu, za ktorú hlasujete „za“, „proti“ alebo „zdržiavam sa“. Pri voľbe člena Rady pre vysielanie a retransmisiu platný je ten hlasovací lístok, na ktorom je označená alternatíva „za“ najviac u jedného kandidáta. Pri všetkých troch voľbách hlasovací lístok je neplatný, ak pri niektorom mene nie je voľba označená. Prosím teraz všetkých overovateľov, aby sa ujali svojej funkcie a dohliadali na priebeh volieb. Pristúpime teda k tajnému hlasovaniu. (Akt tajného hlasovania.)
Šeliga, Juraj, podpredseda NR SR (2020-11-04):
Ďakujem. Hlasujeme o skrátení lehoty. Prezentujme sa, prosím, a hlasujme. (Hlasovanie.) Prítomných 108, za 84, proti 9, zdržalo sa 15, hlasovali všetci prítomní. Konštatujem, že sme lehotu skrátili. Nech sa páči, pani poslankyňa.
Martinák, Ľuboš, poslanec NR SR (2011-05-20):
Ďakujem za slovo. Vidím, že okolo týchto mačiek sa skutočne točí veľa poznámok a veľa diskusií a veľa rôznych názorov, čo je koniec koncov dobré. Ja tvrdím skutočne jednu vec len preto, že odkedy funguje zákon o poľovníctve, a to už prvý z roku 1960, stále túlavé mačky, ktoré boli ďalej ako dvesto metrov od obydlia, sa lovili. Prečo? Jednoducho preto, aby nedošlo k degradácii genofondu mačky divej. Nie z roztopaše poľovníkov. Ak máte skúsenosti, vážení páni predkladatelia, pán predkladateľ, že k takému niečomu dochádza, k zneužitiu výkonu práva poľovníctva, sú na to iné metódy a nie, aby došlo k degradácii genofondu mačky divej. Veď kvôli tomu, že ročne sa uloví cez 9-tisíc túlavých mačiek, nedochádza k degradácii, spýtajte sa environmentológov, nielen poľovníkov. Keď početnosť je 2 700 mačiek divých, približne, podľa štatistiky Slovenskej poľovníckej komory a keď mačiek ulovených, zdivočelých alebo zatúlaných je 9-tisíc, jednoducho matematika nepustí. Nie je to kvôli tomu, aby niekto chcel niečomu zabraňovať, ale jednoducho zachovanie genofondu našej pôvodnej zveri nie je len mojou prioritou ako poľovníka, ale väčšiny čestných poľovníkov, ktorí sú členmi Slovenskej poľovníckej komory. Vážení páni predkladatelia, vy zrazu začnete každého hádzať do jedného vreca bez toho, aby ste si to overili. Veď jednoducho tým, že vy tomu idete brániť, veď vy nepomáhate prírode, práve naopak, neviem, či si to uvedomujete, či ste pri týchto debatách tieto veci konzultovali aj s ochranármi prírody. Ja v žiadnom prípade nie som proti spolkom ochrany zvierat. Sám doma mám poľovného psa. Moja rodina takisto má vzťah k zveri a takisto k domácim zvieratkám. Len chcem aj spolku ochrany zvierat odkázať jednu vec, ktorú si, dúfam, uvedomujú, že zvieratká nie sú hračky. To nie je hračka, ktorá sa môže odložiť a teraz ťa nechcem, tak teda som sa už pohral a dosť. Je to celková starostlivosť o zvieratá a celková starostlivosť o zvieratá platí aj v tom prípade, aby som ju voľne nepúšťal, aby sa mi nezatúlala do toho lesa a tak ďalej. To všetko, vážení predkladatelia, ma viedlo k tomu, že som podal svoj procedurálny návrh, aby Národná rada Slovenskej republiky sa uzniesla v zmysle § 73 ods. 3 písm. b) rokovacieho poriadku na tom, že nebude pokračovať v rokovaní poslaneckého návrhu zákona, čo som dosť jasne a zrozumiteľne zdokumentoval. A ja pevne verím, že logika a vzťah k prírode tu zvíťazí a väčšina poslancov podporí môj procedurálny návrh. Ďakujem za pozornosť.
Pleštinská, Zita, poslankyňa NR SR (2023-03-14):
Ďakujem, pán predseda. Slovenská republika sa hlási k medzinárodným ľudskoprávnym záväzkom a aj tento zákon je z hľadiska ľudskoprávneho v poriadku. Tak ako povedala pani profesorka, kolegyňa Eva Horváthová, problém je vo vykonateľnosti tohto zákona v systéme nášho zdravotníctva. Možno, alebo nádejám sa, že vykonateľnosť nadefinovať výnimky a obmedzenia by mohla vyhláška ministerstva zdravotníctva, ktorá by sa na základe tohto zákona mohla pripraviť. Spomínam si, keď moje deti prežili traumu pri hospitalizácii, keď som ich nechala napríklad pri zápale pľúc alebo pri operačnom zákone, ehm, zákroku. Mám šesť vnúčat, každé z nich je iné. Jedno z nich je veľmi naviazané na svoju mamu, bez sprievodu by prežilo veľkú traumu. Teda myslím si, že vždy, keď je to možné, malo by mať dieťa pri hospitalizácii svojho rodiča. Mal by to posúdiť lekár. Vítam pozmeňujúci návrh, ktorý predniesla kolegyňa Evka Horváthová. A samozrejme, máme voľnú ruku. Ja za tento návrh zákona zahlasujem.
P. Paška, predseda NR SR: (2008-05-22):
(Hlasovanie.) 138 prítomných, 1 za, 96 proti, 40 sa zdržalo, 1 nehlasoval. Body 8 a 9 sme neschválili.
Šeliga, Juraj, poslanec NR SR (2021-05-10):
Pán predseda, prosím, aby ste dali hlasovať o návrhu uznesenia v znení: „Národná rada Slovenskej republiky vyslovuje nedôveru členovi vlády Slovenskej republiky Márii Kolíkovej, poverenej riadením Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky.“ Prosím, dajte hlasovať.
Šimečka, Michal, podpredseda NR SR (2024-06-13):
Ďakujem a dávam slovo spravodajcovi, ktorého určil gestorský výbor pre pôdohospodárstvo a životné prostredie, pánovi poslancovi Kvorkovi. Nech sa páči.
Laurenčík, Milan, poslanec NR SR (2011-03-29):
Ďakujem za slovo, pán predsedajúci. Pán poslanec Kaliňák, nechcel som reagovať, nemal som teda v pláne, na váš prejav, ale keď ste ma spomínali, tak musím. Po prvé by som sa vám chcel poďakovať za to, že ste návštevníkom mojej webovej stránky, ten záujem ma úprimne teší a som na to pyšný, ale na druhej strane, ste si asi zle prečítali to, čo tam teda ja ani nepíšem, ale mám tam monitoring médií, to sa písalo niekde na Sme, že koalícia zvolila prokurátora. Je tam napísané, koalícia našla prokurátora. Keby ste ten článok čítali, tak je to o tom, že koalícia našla kandidáta na prokurátora, ktorého budeme, samozrejme, voliť tu. Ďakujem.
Kazda, Radovan, poslanec NR SR (2022-03-22):
Ďakujem. Vážený pán predsedajúci, podávam informáciu o výsledku prerokovania vládneho návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 250/2012 Z. z. o regulácii v sieťových odvetviach v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (tlač 952), v druhom čítaní. Národná rada Slovenskej republiky uznesením č. 1339 z 18. marca 2022 pridelila predmetný návrh zákona na prerokovanie ústavnoprávnemu výboru a výboru pre hospodárske záležitosti. Určila zároveň výbor pre hospodárske záležitosti ako gestorský výbor a lehoty na prerokovanie predmetného vládneho návrhu zákona v druhom čítaní vo výboroch. Poslanci Národnej rady Slovenskej republiky, ktorí nie sú členmi výborov, ktorým bol návrh zákona pridelený, neoznámili gestorskému výboru v určenej lehote žiadne stanovisko k predmetnému návrhu zákona podľa § 75 ods. 2 rokovacieho poriadku. Návrh zákona odporučil Národnej rade schváliť ústavnoprávny výbor uznesením č. 481 z 22. marca tohto roku. Výbor pre hospodárske záležitosti o predmetnom návrhu nerokoval, pretože podľa § 52 ods. 2 zákona o rokovacom poriadku nebol uznášaniaschopný. Z uznesenia ústavnoprávneho výboru uvedeného pod bodom III tejto správy vyplývajú dva pozmeňujúce a doplňujúce návrhy. Gestorský výbor o návrhu spoločnej správy k predmetnému návrhu zákona nerokoval, pretože podľa § 52 ods. 2 zákona o rokovacom poriadku nebol uznášaniaschopný. Predseda výboru pre hospodárske záležitosti ma poveril, aby som na schôdzi Národnej rady Slovenskej republiky informoval o výsledku rokovania výborov. Pán predsedajúci, otvorte, prosím, rozpravu.
Laurenčík, Milan, podpredseda NR SR (2020-09-23):
Ďakujem. Mám také avízo, že pán navrhovateľ musí o dvanástej odísť na výbor, takže v tomto okamihu prerušujem, aj keď logika by kázala nechať faktické poznámky, prerušujem rokovanie o tomto bode programu a budeme pokračovať o štrnástej hodine. (Prerušenie rokovania o 11.55 hodine.) (Pokračovanie rokovania o 14.00 hod.)
P. Hrušovský, predseda NR SR: (2002-12-09):
Prosím, páni poslanci, prezentujme sa, hlasujeme o pripomienkach pána prezidenta uvedených pod bodmi 4 a 5. (Hlasovanie.) Prítomných je 133 poslancov, za návrh 54, proti 23,  zdržalo sa 55, nehlasoval 1. Konštatujem, že pripomienky pod bodmi 4 a 5 pána prezidenta sme neschválili.
Jozef Mikuš, poslanec: (2003-10-28):
Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Prosím, prezentujme sa a hlasujme. (Hlasovanie.) Prítomných 137 poslancov, za návrh hlasovalo 61, proti 29, zdržalo sa 47. Návrh sme neschválili.
Lukáč, Jozef, poslanec NR SR (2016-10-27):
Ďakujem. K tomuto návrhu zákona v rozprave vystúpili traja poslanci, nebol podaný žiadny návrh, žiadny pozmeňujúci návrh. Preto prosím, pán predsedajúci, aby ste dali hlasovať o tom, že Národná rada prerokuje návrh zákona v druhom čítaní.
Kotleba, Martin, poslanec NR SR (2018-05-29):
Ďakujem za slovo. Natálka, vo svojej reči ste vy vlastne absolvovala takú mini exkurziu do teórie marxizmu, socializmu. Ja by som sa teda viac-menej chcel spýtať, keďže socializmus vychádza z marxizmu a socializmus je ľavicový a nacionálny socializmus vychádza teda zo socializmu, ako si podotkla, je teda aj nacizmus a fašizmus ľavicový? Ďakujem.
Bastrnák, Tibor, poslanec NR SR (2015-04-15):
Ďakujem pekne. Vážený pán minister, dobre sa počúvajú tie pozitíva, čo ste vymenovali, ale na druhej strane musím si priznať, že väčšina z nich je len placebo. A preto niekoľko, keď dovolíte, aj vymenujem, čo všetko sa nepodarilo vyriešiť vašej vláde. Samozrejme, za to nie ste zodpovedný len osobne vy. V prvom rade vaša vláda sľúbila, že zastaví zadlžovanie nemocníc. Nepodarilo sa to. Za druhé, spomínali ste rezidentský program, čo je pozitívum, jednoznačne, ale musíme povedať, že keď nebudú k tomu pridružené aj peniaze, tak je to nanič, nebude to fungovať, takisto ako to nefunguje v okolitých štátoch. A, bohužiaľ, práve váš minister, minister vašej vlády zobral z rozpočtu zdravotníctva 150 mil. eur, čo by sme mohli použiť oveľa lepšie ako populisticky, ako sa to stalo. Po tretie, vaša vláda sľubovala sestričkám istoty. Kde sú tie istoty? A po štvrté. Vieme dobre, že v zdravotníctve za posledných desať rokov je oveľa, oveľa viac peňazí, ale pritom ani len zdravotnícki pracovníci a, bohužiaľ, hlavne ani pacienti to nepociťujú. Prečo to je? A pravdepodobne skôr o tom je táto schôdza a nie ani o vašej osobe. Ďakujem veľmi pekne.
Danko, Andrej, predseda NR SR (2019-09-19):
Vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, poprosím, pokračujeme v rokovaní, poprosím o zaujatie miest. Myslím, že bola rozprava, v ktorej ste vystupovali. Pomôžte mi teraz, v ktorom sme bode? Vy ste za pána Osuského dal úvodné slovo? A pán Ivan ide ako spravodajca. Takže dávam slovo spravodajcovi, ktorého určil navrhnutý gestorský výbor pre hospodárske záležitosti, poslancovi Ivanovi. Poprosím ešte raz o kľud v sále a pokračujeme v rokovaní. Ďakujem. [Pokračovanie v rokovaní o návrhu poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Petra Osuského, Ondreja Dostála a Vladimíra Slobodu na vydanie zákona, ktorým sa mení zákon č. 175/1999 Z. z. o niektorých opatreniach týkajúcich sa prípravy významných investícií a o doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a o zmene zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov , tlač 1581.]
Jurinová, Erika, podpredsedníčka NR SR (2014-11-10):
Pán poslanec Jasaň.
Pellegrini, Peter, predseda NR SR (2015-02-10):
Poprosím pána podpredsedu vlády a ministra, aby prišiel do rokovacej sály. Je už tu? Takže poprosím o kľud v rokovacej sále. Kolegovia, ktorí potrebujú diskutovať, nech tak robia mimo rokovacej sály. Budeme pokračovať. Pani poslankyňa, nech sa páči, máte slovo.
Podmanický, Ján, poslanec NR SR (2013-09-05):
Vážený pán minister, ja vám chcem veľmi pekne poďakovať za odpoveď. Chcem povedať, že si vás mimoriadne vážim a považujem vás za jedného z najlepších ministrov zahraničných vecí, akého Slovensko malo vo svojich dejinách. Napriek tomu mi však dovoľte, aby som vám položil doplňujúcu otázku. Ak som dobre rozumel, tak koncepcia humanitárnej intervencie je konanie, ktoré nie je zakotvené v Charte OSN a v tom prípade aj použitie sily jedného štátu voči druhému štátu bez súhlasu Bezpečnostnej rady OSN je konanie v rozpore s Chartou Organizácie Spojených národov. Dobre som tomu rozumel?
Saloň, Marián, poslanec NR SR (2011-02-04):
Ďakujem pekne. Pán kolega Abrhan, je veľká škoda, že si z vás veľkých demokratických politikov neberú príklad aj vaši niektorí regionálni kolegovia, lebo ja osobne som zažil situáciu, kedy aby mohli slobodne vyjadriť svoj názor, tak tí vaši regionálni politici potrebovali zmeniť verejnú voľbu členov mestskej rady na tajnú a zdôvodnili ju tým, aby každý mohol vyjadriť slobodne svoj názor. Jasné, zaujímavé je to, že pri tak dôležitom orgáne, ako je poradný orgán primátora mesta, kam sa hrabe taký generálny prokurátor. A ešte zaujímavejšie je na tom to, že tú tajnú voľbu navrhol okresný predseda KDH. Ale pri vás sme si už vlastne zvykli na to, že vy za regionálnych politikov zodpovednosť nenesiete. Takže ďakujem. (Potlesk a smiech v sále.)
Pčolinský, Peter, podpredseda NR SR (2023-02-08):
Pýtam sa, či sa chce niekto prihlásiť do rozpravy ústne. Nie, uzatváram možnosť. Vyhlasujem všeobecnú rozpravu za skončenú. Chce zaujať záverečné slovo navrhovateľ? Nie. Pani spravodajkyňa? Nie. Hlasovanie 11.00 h. Prerušujem rokovanie o tomto bode programu. A budeme pokračovať prvým čítaním o návrhu poslanca Martina Fecka na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov. Návrh zákona má parlamentnú tlač 1382. Návrh na jeho pridelenie na prerokovanie výborom máme v rozhodnutí č. 1451. Dávam teraz slovo poslancovi Martinovi Feckovi, aby návrh zákona uviedol. (Rokovanie o návrhu poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Martina Fecka na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov , tlač 1382.)
Gažovičová, Tina, poslankyňa NR SR (2024-01-10):
Ďakujem za slovo a ďakujem kolegyvo.. kolegovi Prostredníkovi za prejav, mne sa páči, že si dával taký dôraz práve na ten pojem spravodlivosť a aspoň pre mňa osobne to od teba ako od teológa, keď naozaj dáš ten dôraz, že transcendentná hodnota spravodlivosti, tak to má ešte takú, takú obzvlášť váhu, ale myslím si, že aj, aj pre tých z nás, ktorí nie sme, sa neodvolávame len na, na hodnoty nejakej, nejakého náboženstva, tak cítime, že tá spravodlivosť by mala byť nie... niečo, čo je naozaj ústredné a zásadné pre fungovanie celej spoločnosti a fungovanie demokratického štátu. A veľmi správne si zdôraznil, že primeranosť trestu súvisí s dôverou v inštitúcie. A my na Slovensku tým, že sme relatívne mladá demokracia, ešte s takými teda veľmi, veľmi krehkými začiatkami v tých deväťdesiatych rokoch, tak u nás naozaj sa dlhodobo aj na tých sociologických dátach ukazuje, že tá dôvera v inštitúcie nie je úplne vysoká. Ako ľudia často neveria vláde, neveria parlamentu, neveria súdom práve preto, lebo nemajú pocit, že by sa dočkali spravodlivosti alebo že by tá spravodlivosť bola platná pre všetkých. Aj mňa osobne na tejto novele, jedna z vecí, ktorá ma na nej trápia, a tých vecí je veľa, ale jedna z nich je práve to, že bude viesť k ešte väčšej nedôvere ľudí v predstaviteľov tohto štátu, lebo budú vidieť, že spravodlivosť nie je na prvom mieste, tá skutočná spravodlivosť pre všetkých, ale dochádza tu k ohýbaniu spravodlivos... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
M. Hort, podpredseda NR SR: (2009-02-06):
A teraz otváram všeobecnú rozpravu. Konštatujem, že som do rozpravy nedostal žiadnu písomnú prihlášku, a preto sa pýtam, kto sa do rozpravy hlási ústne? Pán poslanec a predseda ústavnoprávneho výboru Mojmír Mamojka. Neevidujem ďalšiu prihlášku, takže uzatváram možnosť prihlásiť sa do rozpravy ústne. A slovo dávam pánovi poslancovi Mamojkovi, nech sa páči.
Sulík, Richard, podpredseda vlády a minister hospodárstva SR (2022-05-19):
Prečítam vám odpoveď pani ministerky Remišovej. Vážený pán poslanec, vyhlasovanie prvých výziev z Fondu na spravodlivú transformáciu predpokladáme po schválení programu Slovensko v druhej polovici roka 2022. To je teda o niekoľko mesiacov. Už v tomto štádiu však pracujeme na príprave pilotných výziev a schém pomoci, ktoré budú zamerané na: 1. podporu využívania obnoviteľných zdrojov a energie. Podpora bude zameraná na inštaláciu obnoviteľných zdrojov, ako sú solárna alebo geotermálna energia. Vzhľadom na aktuálnu geopolitickú situáciu považujeme túto oblasť za prioritnú. 2. podpora zmeny využitia brownfieldov. Výzva bude zameraná na revitalizáciu brownfieldov, teda starých priemyselných parkov na Hornej Nitre za účelom ich nového využitia, čím chceme dosiahnuť prilákanie nových investícií do revitalizovaných hnedých priemyselných parkov a zvýšiť tak potenciál vytvárania pracovných miest v týchto parkoch. 3. na, tie peniaze budú použité na zvýšenie zamestnanosti a zamestnateľnosti transformujúcich sa regiónov. Doplňujúca informácia k tomuto, samotná príprava výziev tiež záleží od prijatia všeobecného nariadenia Európskej komisie o skupinových výnimkách, tzv. GBER, to je (Nariadenie Komisie (EÚ) č. 651 z roku 2014, ktoré sa v súčasnosti na európskej úrovni reviduje a bude tvoriť nevyhnutný základ pre prípravu schém štátnej pomoci pre budúce vyhlasovanie výzvy. Toľkoto, pán Takáč. Vy ste? Tak ak vám to stačilo. Ja by som ešte chcel povedať za ministerstvo hospodárstva, ja tam mám jedného môjho nominanta alebo človeka, je to bývalý guvernér Ivan Šramko, ktorý sa zúčastňuje pravidelne tých porád. Poviem vám, mohlo by to ísť rýchlejšie, ale nie je to úplne stratené. Tak ako ten stav informácií, ktorý mám ja, tak je reálne, že ešte v tomto roku pôjdu prvé výzvy.
Jurinová, Erika, podpredsedníčka NR SR (2012-09-11):
Ďakujem pekne. Ďakujem za reakciu, pán poslanec, ale neviem, buď teda neviete, ako to celkom fungovalo, alebo ste príliš veľký optimista. Je pravda, že štrnásť rokov postu podpredsedu, ťažko povedať, niekomu to splnilo očakávanie, niekomu nie, ale proste, vy ste to mali v rukách. Vy ste mohli rozhodnúť, že tej agendy sa niekto chopí pevne, ale namiesto toho vy ste ju rozdrobili. Ja sa nečudujem vôbec tomu, že hovoríte, že na jednotlivých ministerstvách sú jednotlivé sekcie, ktoré sa tomu venujú, však to je samozrejmé a tak to má byť, ale kde je ten sceľujúci prvok? Vy ste sa, alebo teda nie, vy ste neboli na tom zasadaní rady, ale aj pán premiér tvrdil, že tým zastrešujúcim orgánom je ministerstvo zahraničných vecí, ale prečo mu nechcú dať kompetencie, tomu nerozumiem. Takže asi medzi vami vzájomne neprebehla dostatočná diskusia, keďže neviete o niektorých veciach, ale ďakujem za poznámku.
Hort Milan, podpredseda NR SR (2011-09-14):
S faktickými poznámkami na vystúpenie pána ministra sa prihlásili, asi to bude viac ako osem, zatiaľ evidujem po číslo osem, pán Šuca Peter. Je tam ešte niekto, prosím vás, prihlásený s faktickou poznámkou? Jasaň, Richter je štrnásty ako posledný. Uzatváram možnosť. Štrnásť poslancov, pán Richter bol posledný. Nech sa páči. (Reakcia z pléna.) Robert, veď ja som to zaregistroval, keď som dal ešte priestor na to, aby sa prihlásili ďalší. No tak už nebláznite, chlapci. Prihlásiš sa k ďalšiemu rečníkovi. Peter Pelegrini, nech sa páči ako prvý.
Ježík, Jozef, poslanec NR SR (2018-10-23):
Takže, pán predsedajúci, dajte, prosím, hlasovať o návrhu ústavného zákona ako o celku s odporúčaním gestorského výboru schváliť.
Drdul, Dominik, poslanec NR SR (2022-12-01):
Dobre, okej, to mám, samozrejme.
Kollár, Jozef, poslanec NR SR (2013-05-29):
Ďakujem pekne za slovo. Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, cieľom predkladanej právnej úpravy je riešiť nepresný a nejednotný výklad zákona v jeho terajšom znení v časti týkajúcej sa nevratných obalov na prepravu minerálnych olejov. V dnes platnom a účinnom zákone uvedené nevratné obaly a ich technické parametre sa riadia technickými normami, ktoré sú definované pre účely výroby a prepravy materiálov. Prepravované množstvo oleja je v súlade s medzinárodným štandardom zavedeným na konci ešte 19. storočia dokonca v oceľových sudoch v množstve 208 litrov, čo bolo vtedy odvedené do americkej normy v prepočte 55 galónov. Uvedené obaly v závislosti od vlastností náplní sa plnia však najviac do 90 až 98 % svojho hydraulického objemu. Veľkosť nevratného obalu preto vychádza z vlastností prepravovanej tekutiny, predovšetkým ide o bezpečnostnú rezervu, ktorá má slúžiť na riešenie rozpínavosti kvapaliny v objeme pri jej preprave. Poviem, čo tento návrh vlastne v praxi znamená. Legislatívna zmena, ktorú sme nedávno prijali, mala za cieľ získať väčšiu kontrolu nad veľkými obchodníkmi s minerálnymi olejmi, ktorí obchodujú ja neviem v železničných alebo automobilových cisternách. Technickou chybou predkladateľa sa však stalo, že ak by sme to nechali v nepozmenenom tvare, tak by boli postihnutí vlastne malí obchodníci. To sú v praxi stovky malých autoservisov. Keď si idete vymeniť olej do autoservisu, tak vám ho nečapujú z jednolitrových plastových obalov, ale z 210 litrových sudov presným dávkovacím zariadením. A súčasný platný stav ukladá napríklad takýmto malým autoservisom, že musia sa registrovať na colnej správe ako obchodníci s minerálnymi olejmi, vyplniť kvantá všelijakých dotazníkov. Opakujem, toto ani nebol pôvodný úmysel predkladateľa pri tej právnej úprave, ktorú sme v minulosti schválili. Tým pôvodným úmyslom bolo vlastne mať kontrolu nad veľkými obchodníkmi s minerálnymi olejmi, ktorí obchodujú buď v železničných, alebo v automobilových cisternách, nie v týchto 210 litrových sudoch. No ja si myslím, že táto predkladaná novela výrazne zamedzí znekvalitneniu podnikateľského prostredia, pretože pre tie stovky malých autoservisov by praxi potom to znamenalo, že by museli hlásiť na colnú správu dokonca aj identifikačné údaje obchodných partnerov. Čiže keď si vy pôjdete vymeniť olej do servisu so svojím vlastným autom, tak aj vás bude ten autoservis povinný nahlásiť na colnej správe, v čom sa asi zhodneme. Ešte raz zopakujem, toto nebol pôvodný úmysel zákonodarcu v tej doterajšej zmene v tej právnej úprave, ktorá dnes platí. Takže toto technické nedopatrenie rieši predložený návrh a verím, že pomôže zabrániť vlastne výraznému zhoršeniu podnikateľského prostredia, najmä pokiaľ ide už o spomínané stovky malých autoservisov. Ďakujem veľmi pekne.
G. Juhász, poslanec: (2005-02-04):
Druhý bod, za novelizačný bod 20 sa vkladá novelizačný bod 21, ktorý znie: V § 36 odsek 4 úvodná veta znie: „Za vážny dôvod podľa odseku 2 písm. b) a odseku 5 písm. b) až d) sa považuje“, doterajšie novelizačné body 21 až 29 sa označujú ako novelizačné body 22 až 30. Tretí môj návrh je, že za novelizačný bod 22 sa vkladá novelizačný bod 23, ktorý znie: „V § 36 ods. 5 písm. b) a c) sa na konci pripájajú tieto slová: „bez vážnych dôvodov“. Doterajšie novelizačné body 23 až 30 sa označujú ako novelizačné body 24 až 31. Odôvodnenie k týmto dvom bodom, uvádzam, že účelom navrhovanej právnej úpravy je vyprecizovanie príslušných ustanovení zákona. V praxi sa vyskytujú prípady odmietnutia účasti na aktívnych opatreniach na trhu práce a na aktivačnej činnosti podľa § 36 ods. 5 písm. b) zákona č. 5/2004 a odmietnutia účasti na projekte zameranom na udržovanie pracovných návykov formou menších obecných služieb, keď matky s deťmi do 10 rokov nemôžu spolupracovať s úradom práce a sociálnych vecí práve z vážneho dôvodu uvedeného v § 36 ods. 4 písm. a), čo predmetný zákon 5/2004 nerieši, nakoľko v § 36 ods. 4 v prvej vete chýbajú slová „až d)“ a taktiež v ods. 5 písm. b) a c) chýbajú na konci slová „bez vážnych dôvodov“. Vážená Národná rada, dovolil by som vás požiadať o podporu týchto pozmeňujúcich návrhov. Ďakujem za pozornosť.
Kollár, Boris, predseda NR SR (2021-06-17):
Prosím, prezentujeme sa a hlasujeme. (Hlasovanie.) Prítomných 132 poslancov, za 100, proti 4, zdržali sa 28. Konštatujem, že sme tento návrh schválili. S procedurálnym návrhom vystúpi teraz poslanec Susko. Nech sa páči, pán poslanec, máte slovo.
Matovič, Igor, poslanec NR SR (2012-12-14):
Kolega Huba, ďakujem za taký ekologický pohľad na tento zákon. A je to takou, by som to bral, takou pauzou v tej politickej debate a ekonomickej debate o tom zákone, takže celkom príjemné osvieženie.
J. Laššáková, poslankyňa: (2005-09-23):
Povinnosť vlády Slovenskej republiky v polročných intervaloch písomne informovať Národnú radu Slovenskej republiky o vydaných aproximačných nariadeniach v uplynulom období, zároveň o zámere na najbližší polrok vyplýva, ako uviedol aj pán minister, z ustanovenia § 4 zákona č. 19/2003 Z. z., ktorým sa ustanovujú podmienky vydávania aproximačných nariadení vlády Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Platný zákon vymedzil oblasti, v ktorých vláda môže nariadenia vydávať, podmienky ich vydávania a tiež kontrolný mechanizmus. Uvedená povinnosť vlády je súčasťou kontrolného mechanizmu parlamentu. Podľa § 4 ods. 3 citovaného zákona Národná rada môže po prerokovaní požiadať vládu, aby právnu úpravu navrhovanú ako aproximačné nariadenie predložila ako návrh zákona. Parlament zatiaľ toto svoje právo nevyužil. Predložená informácia obsahuje údaje o počte vydaných aproximačných nariadení v I. polroku tohto roku a o zámere ich prijímania na II. polrok. Podľa pripojených tabuliek vláda Slovenskej republiky vydala v I. polroku 2005 21 aproximačných nariadení prevažne z oblasti pôdohospodárstva. Podľa zámeru ich mala vydať 8 a ďalšie z oblasti dopravy. V komentári k prerokúvaniu materiálu vláda uvádza, že zámer prijať v I. polroku 2005 veľký počet aproximačných nariadení vlády Slovenskej republiky z oblasti dopravy nebol naplnený. Nezdôvodňuje prečo. Ich prijatie predpokladá v II. polroku 2005, čo dokumentuje príloha č. 2, podľa ktorej by mala vláda prijať spolu 128 nariadení podľa čl. 120 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky. Značnú časť tvoria nariadenia z oblasti dopravy a tradične z oblasti poľnohospodárstva. Ústavnoprávny výbor prerokoval predmetnú informáciu 12. septembra 2005 na svojej 104. schôdzi a uznesením č. 875 odporúča Národnej rade informáciu vziať na vedomie. Prosím, pán predsedajúci, otvorte rozpravu k tomuto bodu programu.
Laššáková, Jana, podpredsedníčka NR SR (2014-10-21):
Pani poslankyňa, chvíľočku. Poprosím vás, páni poslanci, o pokoj, necháme, nech pani poslankyňa dokončí svoj príspevok aj po sedemnástej hodine. Takže nech sa páči, nebudeme vás prerušovať. A poprosím vás, počúvajme pani poslankyňu.
Antal, Peter, poslanec NR SR (2016-09-21):
Ďakujem. Pani kolegyňa, nedá mi pripomenúť, že rokujeme o Parížskej dohode. Vy ste tu vypočítali všetky činnosti, ktoré majú vplyv na zmenu klímy. Parížska dohoda je rámcová dohoda, rámcový dokument, na základe ktorej budú prijaté európska legislatíva, naše zákony. Bolo by veľmi nezodpovedné, keby pán minister alebo ktokoľvek tu dal nejaké číslo – či to bude 100 miliónov, 200 miliónov – do októbra. Jasné, že ho nedá. A keď to bude veľa peňazí, nebudete hlasovať za túto dohodu? Áno, ja viem. Zaťažujeme svojím spôsobom naše generácie. Aj môj osemtýždňový syn bude musieť hľadať tie peniaze a bude to veľmi veľa peňazí. Povedzme si to rovno. Avšak dnes ich nevieme vyčísliť. To je pravda. A viete, prečo to chceme prijať teraz? Aby sme sedeli v prvom rade spolu s krajinami Európskej únie a rozhodovali o tom, čo sa bude prijímať, aká legislatíva, na vykonanie tejto dohody. A nedá mi nezareagovať aj na tie médiá, ktoré ste povedali. Ja tu nesedím kvôli médiám. Vy možno áno. Vám tu chýbajú médiá, ale ja rokujem v tejto sále pre budúcnosť a preto, aby tu boli prijímané dobré zákony tejto krajiny. Takže to ma mrzí, že médiá sú tá príčina. Čiže vlastne bavíme sa o tom, že do októbra sa má odložiť rokovanie o tejto dohode, a do októbra nebudeme vedieť žiadne číslo. To vieme veľmi dobre. Na výbore sme si to povedali, lebo každé jedno číslo by bolo hausnumero a vymyslené. A bude to veľa peňazí? A pýtam sa vás, či nebudete vtedy hlasovať, keď to bude veľa peňazí. A dávam vám za pravdu. Všetky tie činnosti majú vplyv na zmenu klímy a bude sa to musieť postupne riešiť. Ale budú to riešiť, aj my ešte, našťastie, ale aj naše deti a naše vnúčence, a to som relatívne mladý. Ďakujem.
Kollár, Boris, doterajší predseda NR SR (2023-10-25):
Konštatujem, že náhradníci na zaniknuté mandáty poslancov Národnej rady Slovenskej republiky zložili ústavou predpísaný sľub. Platnosť voľby poslancov vrátane nastúpenia náhradníkov na zaniknuté poslanecké mandáty preskúma mandátový a imunitný výbor po jeho zriadení. Teraz prosím podpredsedu Národnej rady Slovenskej republiky Petra Pčolinského o vedenie schôdze, chcem sa teraz prihovoriť Národnej rade Slovenskej republiky.
P. Hrušovský, podpredseda NR SR: (2002-05-21):
Páni poslanci, teraz pristúpime k rokovaniu o troch vládnych návrhoch zákonov, ktoré sme odložili zo začiatku rokovania dnešnej schôdze Národnej rady Slovenskej republiky a ktorých predkladateľom je vláda, za vládu pán minister Magvaši. Prvý predkladaný návrh zákona je vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 311/1999 Z. z. o registri trestov v znení zákona č. 48/2002 Z. z. a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Návrh zákona ste dostali ako tlač 1513, návrh na pridelenie návrhu zákona na prerokovanie výborom máte v rozhodnutí predsedu Národnej rady pod číslom 1733. Nech sa páči, pán minister Magvaši, prosím, aby ste z poverenia vlády Slovenskej republiky uviedli uvedený návrh. Pán minister Magvaši. P. Magvaši, minister práce, sociálnych vecí a rodiny SR: Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci. Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 311/1999 Z. z. o registri trestov v znení zákona č. 48/2002 Z. z. a o zmene a doplnení niektorých zákonov, reaguje na potreby praxe tým, že upravuje zjednodušený postup podávania žiadostí o výpis z registra trestov a možnosť ich overovania obcami, ktoré sú matričnými úradmi. Ďalej rozširuje okruh subjektov, ktorým sa vydáva odpis z registra trestov jednak priamo o osobu, ktorej sa odpis týka, a jednak o ďalší štátny orgán, a to Národný bezpečnostný úrad. V nadväznosti na pripravenú novelu Trestného poriadku návrh dopĺňa obsah registra trestov o zmier schválený v trestnom konaní. Doplnenie zákona o súkromných bezpečnostných službách a zákona o zbraniach a strelive vychádza z potreby sprísnenia posudzovania spoľahlivosti osôb zamestnaných súkromnými bezpečnostnými službami ako aj osôb, ktoré sú žiadateľmi o zbrojný preukaz tým, že toto posudzovanie bude vychádzať aj z odpisu registra trestov, ktorý predloží žiadateľ. Na možnosť podávania žiadostí o výpis z registra trestov alebo o odpis z registra trestov na obci ako aj na skutočnosť, že odpis registra trestov bude možné vydať osobe, ktorej sa týka, reagujú navrhované články V a VI novelami zákona o správnych poplatkoch a zákona o súdnych poplatkoch a poplatku za výpis z registra trestov. V konečnom dôsledku sa návrhom reglementuje aj širšie použitie technických prostriedkov pri vedení registra. Vážená Národná rada Slovenskej republiky, poprosím Vás, aby ste návrh zákona, s ktorým vláda predstúpila pred vás, po prerokovaní postúpili do ďalšieho čítania. Ďakujem.
P. Hrušovský, predseda NR SR: (2003-02-25):
(Hlasovanie.) Prítomných je 114 poslancov, za návrh 75, proti 32, zdržali sa 4, nehlasovali 3. Návrh sme chválili. Prosím, ďalšie návrhy.
Majerský, František, poslanec NR SR (2024-10-29):
Ďakujem pekne, pán kolega, mal si pekný potlesk, čiže klub máte veľký. Ale nie, trošku vážnejšie. Dve veci by som tam podotkol, čo si myslím, že na to by sme nemali zabudnúť, je, že máme dostatok interných atestácií interných lekárov. A podľa mňa by bolo v budúcnosti možno, ak chceme naozaj riešiť krízové veci, že nám naozaj odchádzajú, alebo nemáme dostatok všeobecných lekárov, je, aby sa urýchlila špecializácia zo všeobecného lekárstva pre interných lekárov. To na to ministerstvo nepotrebuje zákon, vie to zmeniť samo a to by nám do systému prinieslo cca 700 nových lekárov, ktorí by mohli byť všeobecní lekári. To je jedna vec. A druhá vec je tá, že na niektorých častiach územia Slovenska, ja sa nad tým stále zamýšľam, že či to takto naozaj chceme brať, že nemôžeme mať detskú pohotovosť, lebo naozaj nemáme detských lekárov, hej? Lebo chýbajú detskí lekári, nie sú a tak skoro ani nebudú, lebo toto opatrenie sa nedá urobiť, že zajtra nám pribudnú noví, ale prečo by napríklad pohotovosť, keď je, tak mala by, a ten pohotovostný lekár, ktorý tam na tej pohotovosti slúži, by mohol riešiť aj detských pacientov. Veď záchranné zdravotné služby lekár predsa, nemáme lekárov, že ktorí chodia na detských pacientov a chodia na dospelých pacientov. Ten lekár na záchrannej zdravotnej službe alebo ten záchranár chodí na všetkých pacientov rovnako. Čiže naozaj, čiže pri život zachraňujúcom výkone môže ísť lekár na výjazd, ale pri tom, keď má dieťa teplotu, tak to nemôže riešiť ambulantný lekár pre dospelých. Čiže tam tie zmeny sa dajú urobiť a vedeli by sme ten systém zefektívniť. Čiže k tomuto by som chcel pána ministra aj trošku vyzvať, aby bol v tomto trošku, by som povedal, krízovejší, lebo toto sú veci, ktoré nám naozaj budú za chvíľočku padať na hlavu, čo sa týka detských pohotovostných ambulancií. Ďakujem.
Šimečka, Michal, podpredseda NR SR (2023-12-13):
Ďakujem veľmi pekne, pán poslanec. Na vaše vystúpenie je 25 faktických poznámok. (Potlesk.) A ako prvý vystúpi pán poslanec Kišš.
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2021-03-30):
Dávam slovo spoločnému spravodajcovi z výboru pre hospodárske záležitosti pánovi poslancovi Ľubošovi Krajčírovi, aby informoval Národnú radu o výsledku rokovania výborov o tomto návrhu zákona a aby odôvodnil návrh a stanovisko gestorského výboru.
Kollár, Boris, predseda NR SR (2023-06-21):
Takže teraz vyhlasujem dvojminútovú prestávku na poradu klubov. (Prestávka. Po prestávke zaznievanie gongu.)
M. Fronc, minister školstva SR: (2004-10-22):
V zákone sme ďalej upresnili niektoré definície. Definícia členského štátu sa explicitne rozšírila o zmluvné štáty Európskeho hospodárskeho priestoru a Švajčiarska a definícia občana členského štátu sa upravila tak, aby sa týkala aj rodinných príslušníkov občanov členských štátov, ktorí nie sú občanmi členského štátu, ale ktorí majú podľa právnych predpisov Európskeho spoločenstva v oblasti uznávania odbornej kvalifikácie rovnaké práva ako občania členských štátov. Nové ustanovenia upravujú proces notifikácie o zdravotníckych kvalifikáciách, ktoré prestali spĺňať požiadavky sektorových smerníc na koordináciu obsahu vzdelávania v Slovenskej republike. Osobitne sme upravili uznávanie stupňa vzdelania bez udania odborného zamerania a vydávanie rôznych potvrdení. V zákone č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov sa jednoznačnejšie definujú kompetencie vysokých škôl v oblasti uznávania odborných kvalifikácií. Na účely výkonu regulovaných povolaní na území Slovenskej republiky sa vysokým školám ponechalo iba právo rozhodovať o uznávaní dokladov o vzdelaní vydaných mimo členských štátov Európskej únie, Európskeho hospodárskeho priestoru a Švajčiarska. Zo zákona sa súčasne odstránila možnosť spätného priznávania akademického titulu doktor zubného lekárstva (Dr. med. dent.) absolventom lekárskych fakúlt, ktorí neabsolvovali štúdium zosúladené s požiadavkami smernice Rady 93/16/EHS. Platnosť bilaterálnych dohôd o vzájomnom uznávaní dokladov o vzdelaní s inými štátmi sa obmedzila iba na uznávanie na účely pokračovania v štúdiu, ktoré právo Európskeho hospodárskeho priestoru a Európskej únie osobitne neupravuje. V návrhu sa taktiež riešia niektoré procedurálne otázky procesu uznávania a upresňujú sa niektoré pojmy týkajúce sa habilitačných konaní a vymenúvania profesorov. Podobne ako zákon o vysokých školách sa upravil aj zákon č. 596/2003 Z. z. o štátnej správe v školstve a školskej samospráve a o zmene a doplnení niektorých zákonov, podľa ktorého majú určité kompetencie v oblasti uznávania dokladov o vzdelaní aj krajské školské úrady. Návrh zákona novým spôsobom upravuje vyberanie poplatkov za uznávanie dokladov o vzdelaní na účely výkonu regulovaných povolaní v Slovenskej republike. Zavádzajú sa dva nové správne poplatky za vydávanie potvrdení o regulovaných povolaniach a odbornej praxi nadobudnuté v Slovenskej republike, ako aj za uznávanie stupňa nadobudnutého vzdelania. Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a ostatnými právnymi predpismi Slovenskej republiky, nie je v rozpore so žiadnymi medzinárodnými záväzkami Slovenskej republiky, nemá environmentálny vplyv a ani priamy vplyv na zamestnanosť. Na základe výberu poplatkov v zákone sa predpokladá kladný vplyv na štátny rozpočet, ako aj rozpočet vysokých škôl. Ďakujem.
Horváthová, Eva, poslankyňa NR SR (2013-07-01):
Ďakujem pekne. Ja som sa snažila v tých pár faktických dať takých svojich pár poznámok a postrehov, ktoré sa mi zdali rozumné a hovoria skôr v prospech výmenných lístkov. Ale, ako ste si všimli, aj som spomenula všetky tie negatíva, o ktorých si plne uvedomujem, že tu sú. Ja by som si na záver dovolila povedať jednu vec, čo sa týka všeobecných lekárov. Môže sa nám veľmi ľahko stať, že v priebehu jedného roka až dvoch rokov nebudeme mať čo hovoriť o výmenných lístkoch, lebo nebude všeobecných lekárov, ktorí by nám ich vypísali. Je tu obrovský problém lekárov, ktorí majú vysoký vek, odchádzajú do dôchodku, zubami-nechtami sa držia svojich ambulancií, lebo nemajú ich komu dať. Zvlášť je to v malých dedinách. Čiže toto by som chcel zdôrazniť, že mali by sme sa zamerať na to, ako čo najrýchlejšie vyvzdelávať a namotivovať mladých študentov medicíny na to, aby sa venovali všeobecnému lekárstvu. Dávam vám do vedomia taký teraz nový projekt, rezidentský program, ktorý sa snaží ministerstvo zdravotníctva presadiť. A myslím si, že to je dobrá idea. Každopádne začalo sa niečo v tejto oblasti robiť. Myslím si, že bez toho sa nepohneme. Dovoľte mi teraz ešte zacitovať z e-mailu, ktorý som dostala ako podnet od jedného pána lekára, nebudem ho menovať, lebo nemám povolenie citovať túto jeho poznámku. Má 62 rokov. Je to všeobecný lekár pre dospelých. „Výmenné lístky sú úplne zbytočné, zaťažujú nás aj odborných lekárov. V praxi to riešime tak, že odborným lekárom, niektorým, sme dali 20 opečiatkovaných výmenných lístkov, aby ťažko mobilní a ťažko chorí pacienti nemuseli chodiť po výmenné lístky k nám. Mnohým pacientom dá výmenný lístok len sestrička, pretože nie je potrebné, aby bol týmto zaťažovaný lekár.“ Ešte raz si dovolím zdôrazniť, že ja som vždy bola ako špecialista za výmenné lístky, ale ak ich majú predpisovať, a teda písať tie výmenné lístky takíto lekári, ktorí toto priznajú verejne a dovolia si to poslať ako podnet, tak sa obávam, že ozaj je to potom asi stratené. Tá zdravotná starostlivosť sa týmto neuveriteľne predražuje.
Kolesík, Andrej, poslanec NR SR (2012-07-31):
Ďakujem, pani predsedajúca. Pán poslanec Brocka, pozorne som počúval vaše vystúpenie a veľa z toho, čo som mal na mysli, už povedal môj kolega a veľmi správne, pán poslanec Blanár, ale k tej pravde. Veď povedzte ľuďom pravdu. Druhý pilier nie je sporenie. Druhý pilier je investovanie tých prostriedkov, ktoré ľudia majú na svojich osobných účtoch. A investovanie so sebou prináša riziko, riziko, že prídu o všetko, čo na tom účte majú. Keď tu bol pred pár rokmi tvorca tejto slávnej schémy pán Pinera, opomeniem fakt teda, že bol v kvázi fašistickej vláde istého diktátora Pinocheta, tak som sa ho opýtal: Pán Pinera, čo sa stane s ľuďmi, ktorí si takýmto spôsobom odkladali na svoj dôchodok a ich správcovské spoločnosti zle investovali peniaze a prišli o ne? Kto sa o týchto ľudí postará? Pán Pinera bez mihnutia oka odpovedal, no veď štát. Ďakujem pekne za takýto druhý pilier.
Jurík, Beáta, poslankyňa NR SR (2024-04-17):
Ďakujem pekne za vašu reakciu. Určite môžme s veľa vecami súhlasiť a dúfam, že sa teda aj na nich zhodneme, avšak uznáte aj, že je úlohou opozície pýtať sa na to, že odkiaľ budú finančné prostriedky čerpané. Mňa toto špeciálne zaujíma aj v kontexte toho, že minister Susko rušil, zrušil teda dotácie mimovládnemu sektoru a povedal, že časť tých financií sa využije na pomoc obetiam rodovo podmieneného násilia, tak napríklad toto by sme chceli vedieť, že akým spôsobom sa majú tieto, sa majú tieto financie presunúť alebo čo sa s nimi vlastne má stať. Avšak tu som pochopila, že tieto financie našiel pán minister v kase ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny, čiže sa nejedná o rovnaké financie. Tak verím tomu, že v rámci tých ministerstiev, tak ako je to momentálne rozkúskované, tak keď sa jednoducho dajú tie financie dokopy, tak, a navýšia sa, pretože to je to, čo tie organizácie potrebujú, tak jednoducho budeme vedieť dostatočne a systémovo tieto bezpečné domy financovať. Zároveň ma veľmi mrzí, že teda, ideme tu poma... teda to ma veľmi teší, že ideme pomáhať, ale zároveň ma mrzia všetky tie útoky na neziskové organizácie a o jednom z nich budeme hovoriť ešte aj počas tejto schôdze, pretože tu máme zákon o mimovládnych organizáciách, ktoré, ktorý označuje niektoré mimovládne... (reakcia z pléna), nie, nie, ja to nehovorím vám, ale že označuje niektoré mimovládne organizácie za zahraničných agentov, pretože majú financovanie zo zahraničných zdrojov. A vidíme, že aj práve tieto organizácie, o ktorých dnes hovoríme, boli často doslova odkázané na tieto zahraničné zdroje, takže ja si myslím, že rozhodne toto nie je priestor na to, aby sme na tieto organizácie útočili, ale naopak, aby ich štát konečne začal finančne podporovať tak, aby neboli na tie zahraničné zdroje odkázané. Ďakujem.
Pčolinský, Peter, podpredseda NR SR (2023-03-16):
Ďakujem pekne. Prosím, pán dočasne poverený predseda vlády, aby ste v limite 15 minút odpovedali na otázky adresované predsedovi vlády. Prvá otázka je od pani poslankyne Romany Tabák, ktorá, predpokladám, že položila veľké množstvo otázok a štatisticky na to išla, čiže bola vyžrebovaná. A hneď prvá otázka znie: „Vážený pán Heger, zabudli ste na jasle, dá sa to riešiť? Chcem vás pekne požiadať o zistenie možnosti prípadného dodatočného doplnenia poskytnutia jednorazovej dotácie na úhradu stabilizačného príspevku aj pre opatrovateľky v zariadeniach starostlivosti o deti do troch rokov. Deti sú naša budúcnosť, túto prácu máme veľmi radi, ale k tejto veľmi zodpovednej práci je potrebné mať stály kolektív pracovníkov a hlavne dostatočný počet stabilných opatrovateliek. Prosím detailne vysvetliť." Pani poslankyňa je tu, čiže nech sa páči, pán premiér.