Jurzyca, Eugen, poslanec NR SR (2016-11-23):
Ďakujem pekne za slovo. Nech sa páči, moje názory k rozpočtu a súvisiacim témam, pokúsim sa vyhnúť tým častiam mojej prezentácie, ktoré, ktorých sa dotkli rečníci, ktorí už hovorili. Boli to, v oboch prípadoch teda nejaká časť bola spoločná. No, začnem tým, čo som hovoril na výbore, že rozpočet je nejaké zrkadlo ekonomiky, a nielen ekonomiky, ale spoločnosti ako celku. Rozdelím teda poznámky k tomu zrkadlu samotnému, či dobre zobrazuje, a potom k tomu obrazu, čo vidíme v zrkadle. Takže k zrkadlu. K transparentnosti chcem uviesť a rozum tiež hovorí, pán minister sa bude nudiť aj pán predseda výboru, no ale tak nie všetci tam boli. To, že sa prestal rozpočet zverejňovať k 15. augustu, nie je hrôzostrašné, ale to, že nie je žiadny termín, vnímam ako problém, tým sa ruší pripomienkové konanie, a keďže tá legislatíva je taká, že, že pravidlá legislatívneho procesu sa nevzťahujú na tvorbu rozpočtu, tak ten rozpočet môže pri neserióznom konaní prísť do parlamentu prakticky bez diskusie. Toto nevnímam ako, ako niečo, čo by malo tak navždy ostať. A potom mám ešte druhú poznámku k transparentnosti, a síce už niekoľko rokov som rozmýšľal nad tým, že ako by mal ten rozpočet vyzerať, aby bol bližšie k občanovi. Ja neviem, videl som v novinách vo Veľkej Británii, že keď prijímali rozpočet, tak tam boli také jednoduché informácie. Naďabil som na textík, ktorý zrejme popisuje projekt organizácie, ktorá spolupracuje s ministerstvom financií, a ten textík je celkom dobrý, takže ja z neho prečítam a skončím otázkou na, na pána ministra. Text popisujúci alebo časť textu popisujúceho ten projekt, o ktorom hovorím, znie takto: „Cieľom je zverejňovať špecifický okruh rozpočtových údajov za všetky subjekty verejnej správy. Ďalej systém by umožňoval vyhľadávanie rozpočtov podľa identifikačných údajov, organizácií, subjektov, IČO, názov, ako aj parametrov rozpočtov, napr. výška mzdových výdavkov, rozpočty obcí a VÚC sú zobrazené a v súčasnosti iba na sumárnych úrovniach. V tomto systéme má ministerstvo financií k dispozícii schválené rozpočty pre obce a VÚC spolu s úpravami a skutočnosťami. Zámerom je zobrazovať aj rozpočty obcí a VÚC, čo by viedlo k väčšej transparentnosti rozpočtu a v súvislosti s rozvojom moderných prvkov webového dizajnu v zásade možnosti rozšírenia vizualizácie rozpočtových dát obsiahnutých v rámci interaktívneho rozpočtového portálu. Odborným, ako aj laickým užívateľom by bolo vhodné poskytnúť prehľadné, užívateľsky prívetivé aj intuitívne grafické zobrazenie rozpočtových údajov.“ No, pokračuje to ďalej, ten text je proste podľa mňa veľmi dobrý, a tak by mal rozpočet vyzerať, aby bol transparentný. Mal byť interaktívny, užívateľsky príjemný. Chcem sa teda opýtať na, na webe som našiel, že, že ide o nejaký projekt v hodnote asi 13 mil. eur. Chcem sa teda pána ministra opýtať, ako to s ním vyzerá, či sa, či, či sa spustí takáto vec v dohľadnom čase. K tej časti debaty, ktorá sa týkala posunu plnenia sľubov týkajúcich sa napr. vyrovnaného rozpočtu alebo znižovania dlhu. Ja sa pridávam k tomu, že tie sľuby boli tlačené dopredu a že teda sa dokonca, povedal by som, že až štandardne sa menili v čase. Napríklad vidíme, že sľub o vyrovnanom rozpočte sa posunul zo ’17. na ’19. rok. V 2016. sa očakáva nárast hrubého dlhu dokonca vplyvom rozpočtového deficitu podľa Rady pre rozpočtovú zodpovednosť. Odhad dlhu na tento rok bol pôvodne 52,1 %, teraz už je 53,5. Čiže ja myslím, že to je dosť neodškriepiteľné, že sa tie sľuby posúvali. Dokonca prvý sľub, že v 2017. bude vyrovnaný rozpočet, bol v 2014. Teraz tuná na ’17. vyzerá 1,29. NBS-ka a Rada pre rozpočtovú zodpovednosť hovoria, odhadujú, že by to mohlo byť 1,6, ale to nechcem teraz vťahovať do debaty o plnení sľubov, čiže myslím si, že to bolo celkom legitímne od pána Hegera, že hovoril, že nie celkom sa splnili sľuby. Pokiaľ ide o tie reakcie, že trhy rozhodujú nakoniec – nie poslanci opozície – o tom, aká je dôvera vo vládu, tak pozeral som si ECB-čku, ktorá zverejňuje interest rates desaťročných dlhopisov, čiže úrokové miery. A dobre, hovorili ste možno o päťročných, ale hovorilo sa aj o dôvere vo vládu a prečítam vám krajiny, ktoré majú nižšie úrokové miery než Slovenská republika, a je to údaj za október: Belgicko, Nemecko, Francúzsko, Lotyšsko, Litva, Luxembursko, Holandsko, Fínsko, to sú krajiny eurozóny. A mimo eurozónu je to napríklad Česko, Dánsko alebo Švédsko. A to tiež, musím povedať, že, že použijem ten istý disclaimer ako pán Eduard Heger, že jasné, že toto je pohľad opozičného poslanca, jasné, že sú tam krajiny, ktoré majú oveľa, oveľa drahšie požičiavanie, napr. Grécko za 8,33 %, tak nepochybne. Len hovorím, že trhy aj takýto uhol pohľadu majú. A teda možno sme si mohli požičiavať lacnejšie, keď si Česko požičiava lacnejšie. (Ruch v sále.) Stále platí, ešte k tej konsolidácii, stále platí, že dlh je na historických maximách, že, že je to vďaka využívaniu jednorazových opatrení, ako napríklad čerpanie peňazí z II. piliera, to je stále pravda, že rozpočtový cieľ na rok 2017 bol revidovaný päťkrát. (Ruch v sále.) A teda môj záver je okrem tej dôveryhodnosti, keďže prijímanie rozpočtu je opakovaná hra, čiže neplnenie sľubov má dopad na dôveryhodnosť. Nehovorím, že jedno porušenie je osudový hriech, ale keď je to opakované, tak to nejaké náklady musí mať. Čo chcem ešte k tomuto povedať je, že, že čím je dlh vyšší a čím dlhšie sa udržiava v súčasnej situácii, tým viac... (Neutíchajúci ruch v sále a prerušenie vystúpenia predsedajúcou.)