J. Ďuračka, poslanec: (2008-11-26):
Konsolidácia verejných financií ako jeden z ústredných fiškálnych cieľov vlády v strednodobom horizonte musí rešpektovať nutnosť, aby konsolidačné ciele neohrozovali zdravý ekonomický rast a aby bol zabezpečený efektívny výkon menovej politiky. Návrh rozpočtu, o ktorom teraz rokujeme, je o tomto kompromise. Fiškálna politika bude teda smerovať k zabezpečeniu dlhodobej udržateľnosti makroekonomickej stability, podpory ekonomického rastu, ako aj efektívnosti vynakladania verejných zdrojov, k rozvoju ekonomiky a zvyšovania životnej úrovne obyvateľov Slovenska. Slovensko je pripravené na zavedenie eura v roku 2009. Napriek skutočnosti, že z pohľadu hospodárenia verejných financií bol pre vstup do eurozóny pre Slovensko kľúčový rok 2007. Fiškálna politika a navrhovaný rozpočet jasne deklarujú snahu o konsolidáciu verejných financií nielen v hodnotenom období, ale aj v rokoch po prijatí eura. Nie je to teda len o eure, ale hlavne o makroekonomickej stabilite a zároveň je možné konštatovať, že verejné financie znižujú finančné bremeno budúcich generácií. Návrh rozpočtu je postavený na analýzach a prognózach slovenskej ekonomiky, ktoré potvrdzujú, že slovenská ekonomika napriek zložitej situácii vo svetových finančných trhoch naďalej zostáva na ceste vysokého a udržateľného rastu. Hlavné ciele politiky vlády vychádzajú z jej programového vyhlásenia, čo znamená, že kľúčový dôraz sa kladie na sektory zdravotníctva, školstva, poľnohospodárstva a, samozrejme, sociálne veci. Okrem týchto oblastí sa pozornosť venuje najmä dôchodkovému systému, zvyšovaniu životnej úrovne jednotlivých regiónov Slovenska s cieľom vyrovnávania regionálnych rozdielov. Formovanie vedomostnej spoločnosti je prioritou vlády, pretože len vzdelaní ľudia v spoločnosti sú predpokladom demokratického rozvoja, vedecko-technologického pokroku, hospodárskeho rastu a sociálneho zabezpečenia zamestnanosti a ďalšieho rastu. Základom vzdelania je regionálne školstvo, kde vláda pokračuje vo zvyšovaní úrovne miezd pedagogických pracovníkov v základnom aj v strednom školstve s cieľom dosiahnuť úroveň premennej mzdy v národnom hospodárstve. Prevažný podiel výdavkov na regióne školstvo je smerovaný prostredníctvom Ministerstva školstva Slovenskej republiky, pričom tieto výdavky v roku 2009 oproti roku 2008 rastú o 9,2 %. Rovnako aj verejné výdavky pre vysoké školy, ktoré medzi rokmi 2009 a 2008 v porovnaní rastu o 33,5 %, čo vytvára dostatočný predpoklad pre kvalitné vzdelávanie absolventov týchto škôl. Celkové výdavky na vedu a techniku v roku 2009 z verejných zdrojov predstavujú sumu 424 miliónov eur, čo predstavuje nárast oproti roku 2008 o 48 %. Výdavky Ministerstva školstva Slovenskej republiky na vedu a techniku tvoria najvýznamnejšiu položku výdavkov na vedu. Tieto výdavky sú tvorené hlavne výdavkami na podporu vysokoškolskej vedy a techniky, a to vo výške 55 miliónov eur, čo v porovnaní s rokom 2006 je nárast o 46 %. Posledným významným zdrojom financovania vedy a techniky z verejných zdrojov v kapitole ministerstva školstva sú aj finančné prostriedky zo štrukturálnych fondov Európskej únie v rámci druhého programovacieho obdobia. Ďalšou z priorít je aj poľnohospodárstvo, čo sa prejavuje na raste predpokladaných dotácií do tohto sektora. Podľa štátneho rozpočtu v roku 2009 dosiahnu priame platby podobné ako v tomto roku maximálnu možnú úroveň, čo znamená 90 % priemeru Európskej únie. Priame platby sú v porovnaní s rokom 2006 o 57,2 % vyššie a v porovnaní s rokom 2008 sú vyššie o 17,7 %. Významnou oblasťou je vytvorenie podmienok na rast životnej úrovne jednotlivých regiónov Slovenska s cieľom znižovania regionálnych rozdielov. Na regionálny rozvoj je pre rok 2009 určených 157 miliónov eur a v značnej miere sú tieto prostriedky smerované hlavne na obce a vyššie územné celky. V porovnaní so schváleným rozpočtom v roku 2006 ide nárast o skoro  105 %. V porovnaní s rokom 2008 je nárast o 8,3 %. V tejto oblasti má Slovensko v plnej miere možnosť využiť výhody plynúce z členstva v Európskej únii v podobe čerpania prostriedkov z druhého programovacieho obdobia. Pre podporu bývania vláda prijala opatrenia v oblasti stavebného sporenia, kde sa podpora rozšírila o možnosť čerpania stavebných úverov aj na zariadenie bytu a súčasne došlo k rozšíreniu okruhu stavebných sporiteľov s možnosťou čerpania štátnej prémie. Rovnako bola rozšírená možnosť použitia prostriedkov zo stavebného sporenia na stavebné účely, ktoré súvisia s bývaním a zvýšila sa percentuálna sadzba štátnej prémie. V oblasti hypotekárnych úverov sa dosiahlo zvýhodnenie bonifikáciou pre mladých o 3 %. Nemožno nespomenúť oblasť zdravotníctva, kde objem verejných, ale aj celkových zdrojov do oblasti medziročne výrazne rastie. Nárast objemu verejných zdrojov v roku 2009 predpokladá 5,8 % oproti roku 2008. K nárastu zdrojov významne prispieva aj rast poistného plateného štátom, ktorého sadzba pre výpočet výšky poistenia vzrástla zo základných 4 % v roku 2006 na 4,9 % v rozpočte na rok 2009. Spolu s ďalšími vecnými opatreniami rezortu ministerstva zdravotníctva je tak vytvorený predpoklad na zlepšenie zdravotnej starostlivosti obyvateľstva. V sociálnej oblasti snáď už ani nie je potrebné zdôrazňovať, že rozpočet je pripravený v podmienkach účinnosti sociálneho balíka obsahujúceho reformné zákony a opatrenia v súlade s cieľmi a úlohami programového vyhlásenia vlády. Celkovo disponibilné zdroje ministerstva na rok 2009 sú rozpočtované vo výške 1,89 miliardy eur, čo v porovnaní s rokom 2008 predstavuje nárast o 8 %. Rozpočtovaný objem výdavkov na pomoc v hmotnej núdzi umožňuje celoplošnú valorizáciu vo výške inflácie. S účinnosťou od 1. 1. 2009 sa zavádza do systému pomoci v hmotnej núdzi aj nová dávka pre dieťa v hmotnej núdzi, ktoré si plní povinnú školskú dochádzku. Účelom tohto opatrenia je zvýšenie podpory prístupu ku vzdelávaniu a väčšej motivácii detí u nízkopríjmových rodín. Obdobne ako v roku 2008 sa na zmierenie nepriaznivej sociálnej situácie poberateľov dôchodkových dávok rozpočtuje v roku 2009 vianočný príspevok, pričom došlo k rozšíreniu okruhu odberateľov cca o 79-tisíc osôb, ktoré poberajú sólo sirotský, vdovský a vdovecký dôchodok. S účinnosťou od 1. januára sa rozširuje aj štátna podpora pri narodení dieťaťa. Ďalším nástrojom štátnej podpory rodine je daňový bonus pre rodičov s nezaopatrenými deťmi, ktorí si na príjem zo zárobkovej činnosti môžu uplatniť daňové zvýhodnenie mesačne v objeme 19,75 eur na každé dieťa. S účinnosťou od 1. januára 2009 sa zásadným spôsobom mení aj doterajší systém kompenzácie ťažko zdravotne postihnutých. Nová legislatívna úprava vytvára podmienky pre čo najlepšie zotrvanie občanov so zdravotným postihnutím v rodinnom prostredí a súčasne zlepšuje finančnú situáciu ich opatrovateľov. Na rok 2009 sú rozpočtované zdroje vo výške 225 miliónov eur, čo v porovnaní s rokom 2008 predstavuje nárast o 16 %. Vážené dámy a páni, budeme hlasovať nielen o tom, aký bude deficit v nasledujúcom roku, aký bude výdavkový limit konkrétnej kapitoly štátneho rozpočtu, ale budeme hlasovať aj o životnej úrovni občanov a budúcich generácií na Slovensku. Slovenská národná strana podporí navrhnutý rozpočet. Ďakujem za pozornosť.