Jurinová, Erika, podpredsedníčka NR SR (2012-08-06):
Vážená pani predsedajúca, vážený pán minister, milé kolegyne, kolegovia, budem hovoriť zväčša naozaj o skrátenom legislatívnom konaní, takže dúfam, že nebudete ma musieť upozorňovať na to, aby som hovorila k veci. Ide skutočne o návrh na skrátené legislatívne konanie, pritom vieme, že k veľmi dôležitému návrhu zákona, ďakujem, ktorý poškodí niečo cez tri milióny občanov Slovenska priamo, pretože im zvýši odvody a dane. Rovnako poškodí aj dôchodcov tým, že sa zmení valorizácia, zmenia sa systémy nastavenia prvého a druhého piliera. Tak to jednoducho je a zrejme podľa všetkého, podľa toho počtu, to aj tak bude. Problémom však je, že je to proti rokovaciemu poriadku, aby sa už v rozbehnutej rozprave k nejakému zákonu zrazu táto rozprava prerušila a bol do toho vsunutý návrh na skrátené legislatívne konanie k zákonu, pri ktorom už rozprava beží. A toto je ten problém. O takomto porušení rokovacieho poriadku žiadna dohoda uzatvorená nebola. Čiže každý, kto si ctí rokovací poriadok, kto si ctí Ústavu Slovenskej republiky, nemohol a ani nebude súhlasiť s takýmto porušením rokovacieho poriadku, ktorý je jeden zo základných zákonov, ktorým sa má naša práca riadiť. Buď zákonná ústava platí pre všetkých, alebo sme svedkami porušovania demokracie v priamom prenose. Pán predseda na grémiu povedal, aby sme si svoje výhrady, ktoré máme proti skrátenému konaniu, povedali tu v pléne. A tu v pléne zisťujeme, že vlastne tie výhrady poslancom koaličnej strany alebo vládnej strany vadia, nechce sa im to počúvať. Čiže využívam tento priestor, keď už to teda inak nejde, aj tu v tejto rozprave a poviem vám o výhradách, pokiaľ ide o spôsob prijímania zákona o sociálnom poistení. Ak by sme sa pozreli opäť na legislatívne pravidlá vlády, nájdeme v nich: „Návrh zákona sa prerokuje s príslušnými orgánmi a inštitúciami v pripomienkovom konaní. Predkladateľ zverejní návrh zákona na pripomienkové konanie na portáli právnych predpisov. Zároveň predkladateľ zašle prostredníctvom portálu elektronický oznam o zverejnení návrhu zákona.“ A v tomto bode práve boli jednoznačne legislatívne pravidlá vlády porušené. Porušené boli preto, pretože predkladateľ, to znamená pán minister práce, sociálnych vecí a rodiny, nedodržal spomínaný článok legislatívnych pravidiel vlády a nezverejnil tento návrh zákona na pripomienkové konanie na portáli právnych predpisov. Neurobil tak. Skrátené pripomienkové konanie k návrhu zákona sa uskutočňuje aj s verejnosťou, a to ešte pred predložením návrhu zákona na rokovanie vlády. Pýtam sa ho preto, že kde, ako a kedy vôbec mohlo byť nejaké rokovanie s verejnosťou, keď vlastne verejnosť ani nemala šancu dozvedieť sa o tom, že nejaký návrh zákona máme. Pretože minister práce tento návrh v rozpore s pravidlami jednoducho nezverejnil na portáli právnych predpisov. Kde sa to mali tí naši občania dozvedieť? Ďalej, lehota na zaslanie pripomienok v pripomienkovom konaní je 15 pracovných dní. Je ju možné skrátiť alebo uskutočniť aj v skrátenej forme a v tomto prípade lehotu o oznámení pripomienok určí predkladateľ, avšak nesmie byť kratšia ako 7 dní. Lehota začína plynúť dňom zverejnenia návrhu na pripomienkovanie na portáli právnych predpisov. Takže pripomienkové prebehlo v skrátenej forme, áno, ale predkladateľ porušil legislatívne pravidlá tým, že stanovil lehotu len na 3 pracovné dni, a nie 7, tak ako to máme uvedené v legislatívnych pravidlách vlády. Tri pracovné dni. A ďalej, lehota začína plynúť dňom zverejnenia návrhu zákona na pripomienkovanie na portáli. Ale, bohužiaľ, ten zákon na portáli vôbec nebol, čiže aká lehota vôbec mala plynúť? Porušený tento základný predpis, ktorým sa má riadiť vláda, jednoznačne bol. A pýtam sa preto pánov poslancov z vládnej strany, že či skutočne chcú hlasovať za takýto zákon, ktorý bude prijatý vlastne v nesúlade s týmito právnymi predpismi? Pri zákone, ktorý porušil pri predkladaní všetky pravidlá. Verejnosť môže zaslať pripomienky v elektronickej podobe prostredníctvom portálu, no toto právo bolo verejnosti odoprené, pretože aj tento portál žiadnu zmienku o tomto zákone neobsahoval. Tak ako to teda opäť verejnosť mohla naplniť, ako si mohla toto svoje právo naplniť? Porušili ste tento základný predpis o tom, ako sa zákony prijímajú, ide o porušenie procedúr. Aké právo má verejnosť, aby sa tohto pripomienkového konania zúčastnila? Čiže popreli ste toto právo občanov Slovenskej republiky výsadne protiústavným spôsobom. A poďme ďalej. Skrátené legislatívne konanie je právny inštitút, ktorý je upravený v zákone o rokovacom poriadku Národnej rady. Toto ustanovenie hovorí o tom, že tento inštitút sa môže použiť, ako to už bolo niekoľkokrát tu povedané, za mimoriadnych okolností, keď môže dôjsť k ohrozeniu základných ľudských práv a slobôd, alebo bezpečnosti, alebo ak hrozia štátu značné hospodárske škody. Národná rada sa môže na návrh vlády uzniesť na skrátenom legislatívnom konaní o návrhu zákona. Z uvedeného je zrejmé, že ide o inštitút, ktorý sa môže použiť len za mimoriadnych okolností, kedy sú ohrozené určité vymenované hodnoty, ako je bezpečnosť, základné ľudské práva a slobody alebo hroziace značné hospodárske škody. Ani vtedy však rokovací poriadok nehovorí o povinnosti použiť tento inštitút, hovorí len o možnosti, pričom návrh na použitie tohto inštitútu musí smerovať od vlády, ktorá zváži mimoriadnosť situácie, a musia byť naplnené vyššie uvedené podmienky. Z uvedeného teda vyplýva, že nato, aby mohlo dôjsť k prerokovaniu a k schváleniu návrhu zákona v skrátenom legislatívnom konaní, musí byť splnené nasledovné. Schválenie uznesenia vlády, ktorým žiada Národnú radu Slovenskej republiky o tento postup, ďalej schválenia uznesenia Národnej rady o prerokovaní návrhu zákona v skrátenom legislatívnom konaní a aspoň jedna z podmienok ustanovených rokovacím poriadkom. Tieto podmienky by mali byť zároveň splnené kumulatívne. Pokiaľ chýba aspoň jedna z nich, myslím si, že neexistuje zákonný dôvod postupovať pri prerokovaní návrhu zákona postupom skráteného legislatívneho konania. Použitie inštitútu skráteného legislatívneho konania hocikedy, čiže v prípade potreby, je zneužitím tohto inštitútu a takto schválené zákony by mohli byť považované za rozporné práve s ústavou našej republiky. Existuje aj precedens, ktorý hovorí, že hlasovanie v treťom čítaní splatňuje všetky nedostatky a chyby legislatívneho procesu. Ale takýto proces nie je niečo, čím máme byť viazaní hádam až naveky. Český Ústavný súd pred niekoľkými rokmi vyjadril názor, podľa ktorého je v rozpore s ústavou nielen zákon, ktorého obsah je v rozpore s ústavou, ale aj taký zákon, pri ktorého schvaľovaní nebola dodržaná zákonná procedúra. Teda procedúra, na ktorú ako jedinú možnú odkazuje ústava. Ak teda vystupuje v zákonodarnom procese do popredia požiadavka stálosti, presvedčivosti a nutnosti právnych aktov, na ktorých právny štát a súčasne život občanov tiež spočíva, takéto akty, a tiež dosiahnutie potrebnej autority zákonodarných zborov, nie je možné dosiahnuť inak než rešpektom k pravidlám, zásadám legislatívnej činnosti, ktoré si nakoniec poslanecká snemovňa ako významný nositeľ tejto moci pre túto svoju činnosť zákonom sama stanovila. A ešte citát z ústavy: „Štátne orgány môžu konať iba na základe ústavy, v jej medziach a v rozsahu a spôsobom, ktorý ustanoví zákon.“ Takýmto zákonom, ktorým sa riadi zákonodarný orgán štátu, náš parlament, je práve rokovací poriadok. Preto aj Národná rada Slovenskej republiky je pri svojej činnosti viazaná týmto zákonom a musí rešpektovať tam stanovené podmienky. Postup v rozpore so zákonom je v takomto prípade nielen postupom proti zásade zákonnosti, ale v prípade zákonodarného orgánu je aj v rozpore so zásadou ústavnosti. V takom prípade sa možno domnievať, že týmto postupom je narušená niektorá zo základných zásad, na ktorých je vystavený právny štát. Samotná vláda tým, že žiada Národnú radu Slovenskej republiky o skrátené konanie, nič neporušuje. Druhá vec však je, že porušila legislatívne pravidlá vlády tak, ako som to už pred chvíľou zdôvodnila. Vláda by však mala túto svoju žiadosť dostatočne zdôvodniť a určite nepostačuje len konštatovanie, že sú ohrozené ľudské práva, respektíve, že hrozia značné hospodárske škody. Je len a výlučne v moci Národnej rady Slovenskej republiky, aby takúto žiadosť schválila, alebo odmietla, a tým rozhodla, že návrh bude prerokovaný a schválený riadnou zákonnou cestou s riadnym zainteresovaním poslancov, ktorí budú mať dostatok času na to, aby sa mohli na prerokovanie návrhu zákona riadne pripraviť a vykonávať tak riadne svoj poslanecký mandát. Zneužívanie skráteného legislatívneho konania môže totiž viesť aj k tomu, že poslancom nie je dostatočne umožnené riadne ich mandát vykonávať. Vy sa pasujete za zástancov tých, ktorí majú nízke príjmy, ktorí sú chudobní, ktorí žijú zo svojej práce, tak skutočne, skúste zvážiť behom týchto niekoľkých dní, už ich veľa asi nebude, ktoré nám ešte zostávajú, povedzte, pokým budete hlasovať, či tie poplatky správcovským spoločnostiam, či napríklad odopretie možnosti práce brigádnikom, študentom, doktorandom, či toto je podľa vášho názoru v poriadku, v súlade s vaším svedomím. Skúste zvážiť, či tí dohodári, dôchodcovia, študenti, ktorí budú platiť 29-percentné odvody a ostatní 48-percentné odvody, či skutočne sa s týmto všetkým viete stotožniť. Zdá sa, že všetci budeme mať málo času, čiže zamýšľajte sa, využite tento čas, ale najlepšie by bolo, keby ste nehlasovali za návrh o skrátenom legislatívnom konaní a keby ste nechali ďalší mesiac času na to, aby ste si skutočne poriadne zvážili, čo vlastne chcete odhlasovať. Venujme sa tomu, čo spôsobuje problémy – výber DPH-čky, čierna práca, zneužívanie sociálneho systému, čo so zvýšeným nárastom financií v správnom fonde Sociálnej poisťovne, ziskom zdravotných poisťovní, verejného obstarávania a správajme sa skutočne racionálne a zodpovedne. Páni poslanci, máte to v rukách. Ďakujem vám.