Beluský, Martin, poslanec NR SR (2022-03-18):
Ďakujem za slovo, pán podpredseda. Vážené panie poslankyne, páni poslanci, kolega Andrej Medvecký uviedol na začiatku tento návrh zákona. Dovoľte mi trošku obšírnejšie. Je to jednoduchý návrh zákona, ktorý už sme tu predložili niekoľkokrát a budeme ho predkladať, dokedy budeme v tomto parlamente, pretože podľa nášho názoru súčasné nastavenie odmeňovania nielen poslancov, ale aj z toho nadväzujúcich ďalších ústavných činiteľov, či už sú to členovia vlády a ostatní, je nespravodlivé. Odvíja sa od priemernej mzdy, ktorá nie úplne správne odráža nastavenie príjmov alebo ekonomickej situácie občanov Slovenskej republiky. Oveľa lepšie toto nastavenie ukazuje minimálna mzda, pretože aj tak drvivá väčšina ľudí priemernú mzdu nedosahuje, väčšina ľudí na Slovensku, je to viac ako 60 % alebo okolo 60 % má menej ako priemernú mzdu. Preto si myslíme, že by poslanci Národnej rady a ďalší ústavní činitelia mali byť odmeňovaní v závislosti od minimálnej mzdy, teda hovorím v závislosti od minimálnej mzdy, pretože napriek tomu, že tento návrh zákona predkladáme už niekoľkýkrát, tak som sa stále stretol s názorom dokonca niektorých poslancov, že my navrhujeme, aby poslanci mali minimálnu mzdu. Ale ešte raz, my navrhujeme, aby sa platy poslancov počítali v závislosti od minimálnej mzdy, nie v závislosti od priemernej mzdy. Podľa predloženého návrhu zákona by sa teda po novom plat poslancov, ako aj ďalších ústavných činiteľov odvodzoval od výšky aktuálnej minimálnej mzdy. Poslanecký plat by teda nebol stanovený ako trojnásobok priemernej mzdy v národnom hospodárstve, ale ako trojnásobok minimálnej mzdy v Slovenskej republike. Podobne by sa od minimálnej mzdy zaviedli aj paušálne náhrady poslancov. Takto je to, samozrejme, navrhnuté. Či to má byť trojnásobok alebo inak, iný násobok, je potom, samozrejme, na debatu v pléne. Predkladaná novela zákona zároveň ruší vyplácanie odstupného pre poslancov, ktorým zaniká výkon ich poslaneckého mandátu. Podľa súčasnej legislatívy totiž patrí poslancovi po zániku jeho mandátu plat vo výške dvoch až troch mesiacov. Dva mesiace je to v prípade, že má poslanec päť rokov odslúžených v parlamente a ak viacej, tak sú to tri mesiace. Každý poslanec si musí byť vedomý toho, že poslanecké miesto je časovo ohraničená pozícia na dobu určitú, a preto nárok na nejaké odstupné je absolútne neopodstatnený. Každý poslanec, ako každý iný zamestnanec, v prípade, že si nenájde kontinuálne nejakú inú prácu, tak má predsa ešte nárok na dávky v nezamestnanosti, čiže nie je tam absolútne žiadny dôvod, aby ešte im parlament zo štátneho rozpočtu vyplácal nejaké ďalšie, iné peniaze. Naviazanie poslaneckých platov na priemernú mzdu v národnom hospodárstve považujeme za neprimerané. Oficiálne uvádzaná priemerná mzda na Slovensku totiž neodzrkadľuje reálne platové pomery väčšiny bežných ľudí. Hoci oficiálne uvádzaná priemerná nominálna mesačná mzda dosahovaná podľa štatistického úradu v roku 2020 dosiahla výšku 1 133 eur, v skutočnosti, ako som to už uviedol, približne 60 % zamestnancov zarábalo menej ako uvádzanú priemernú mzdu. Vyššia hodnota vypočítanej priemernej mzdy je spôsobená nadpriemerne vysokými zárobkami malého počtu ľudí, napríklad aj vysokými zárobkami poslancov a tiež vysokými zárobkami iných ústavných činiteľov. Vysoké rozdiely v platoch vedú k zvyšovaniu sociálnych nerovností a k čoraz väčšej biede ľudí zarábajúcich minimálnu mzdu v porovnaní s ľuďmi zarábajúcimi nadpriemerne. Jedným z dôvodov na predloženie tejto novely je aj negatívny vývoj dlhu Slovenskej republiky. Podľa schváleného vládneho návrhu štátneho rozpočtu na rok 2022 sa očakáva, že celkový hotovostný dlh Slovenskej republiky prekročí 61,5 miliárd eur, ale vzhľadom na tú aktuálnu situáciu aj s ľuďmi utekajúcimi z Ukrajiny už dnes vieme, že to číslo bude oveľa-oveľa vyššie. Každý obyvateľ Slovenska tak okrem svojich súkromných dlhov bude dlhovať v prepočte ďalších viac ako 11-tisíc eur. Zodpovednosť za tento stav nesú v rozhodujúcej miere práve poslanci Národnej rady, vláda Slovenskej republiky a ďalší ústavní činitelia, ktorí dopustili, aby dlh Slovenska nám vzrástol do takejto extrémnej výšky. Kým teda nebude tento trend aspoň otočený, že nezačneme konečne Slovenskú republiku oddlžovať, nie je to absolútne žiadny dôvod na to, aby poslanci mali luxusné platy. Pokiaľ sa začne tento trend otáčať a začnú sa prijímať zákony aj rozpočty, ktoré budú prinášať oddlžovanie, tak potom, samozrejme, sa môžme baviť o tom, že si, či si poslanci a vláda zaslúžia nejaké lepšie ohodnotenie. Súčasná výška platu vrátane paušálnych náhrad pre poslanca s trvalým pobytom mimo Bratislavy predstavuje v roku 2021 5 268 eur. V roku 2019 prišlo k rozmrazeniu a skokovému zvýšeniu platov poslancov. Takéto radikálne zvýšenie platu bolo považované zo strany poslancov za arogantné a nesolidárne vo vzťahu k bežným a priemerne zarábajúcim ľuďom a hlavne to prišlo v čase, kedy hneď po tom roku došlo k ďalšiemu radikálnemu zvyšovaniu dlhu Slovenskej republiky. Čiže je vidieť, že to bolo absolútne neadekvátne. Ak by boli platy poslancov závislé od aktuálnej minimálnej mzdy a plat by sa nezmrazil, tak by celková výška platu vrátane paušálnych náhrad pre poslanca s trvalým pobytom mimo Bratislavy dosiahla podľa nášho návrhu v roku 2021 výšku 2 697 eur, čiže stále veľmi lukratívny príjem aj na Bratislavu. Správne nastavená minimálna mzda udržiava životnú úroveň obyvateľstva nad úrovňou existenčného minima a motivuje ľudí uprednostniť prácu pred rôznymi sociálnymi príjmami. Vytváranie podmienok pre zvyšovanie minimálnej mzdy na takúto úroveň by teda malo byť nielen prioritou poslancov Slovenskej republiky, ale aj vlády Slovenskej republiky a ostatných ústavných činiteľov. Naviazanie poslaneckých platov na minimálnu mzdu bude zároveň predstavovať prejav pokory a úcty voči ľuďom, ktorí sú nútení žiť, živiť svoje rodiny z minimálnej mzdy. Najvyšší ústavní činitelia tým prejavia symbolické gesto, že sú ochotní podieľať sa na obnovení a ozdravení slovenského hospodárstva a že sú ochotní začať šetriť aj od seba. Predložená novela zákona bude mať pozitívny vplyv na štátny rozpočet. Predpokladaná úspora len na samotných mzdových nákladoch poslancov Národnej rady Slovenskej republiky bude za jedno volebné obdobie predstavovať viac ako 14 miliónov eur a na paušálnych náhradách viac ako 7 miliónov eur. K ďalším výrazným úsporám príde vďaka racionalizácii platov členov vlády a ďalších ústavných činiteľov, ktorých plat sa vypočítava v závislosti od platu poslanca Národnej rady. Len teda pre porovnanie potom sú nejaké tabuľky, môže si každý poslanec pozrieť. Je tam teda, aký by bol rozdiel, keby sa tento návrh zákona dostane do praxe, bolo by to mesačne 2 500 eur za zníženie príjmu. Takisto je tam uvedené aj zníženie príjmu pri ostatných ústavných činiteľoch. Len teda pre ozrejmenie, aby bolo každému jasné, koho ďalší, ktorých ďalších ústavných činiteľov sa plat počíta v závislosti od platu poslanca, sú to sudcovia, sudcovia Ústavného súdu, podpredsedovia NKÚ, generálny prokurátor, predseda NKÚ, predseda Súdnej rady, člen vlády a prezident Slovenskej republiky, ktorého by sa zníženie, ktorej by sa zníženie dotklo najviac, pretože je to štvornásobok platu poslanca, teda dvanásťnásobok priemernej mzdy. Chcem teda dopredu poďakovať každému, kto predložený návrh zákona navrhne teda posunúť do druhého čítania. Ako som už povedal, ten technický vzorec, akým spôsobom sa to má vypočítavať, je, samozrejme, na nejakom kompromisnom zvážení, ale mali by sme minimálne prejaviť akúsi vôľu alebo akúsi úctu k občanom Slovenskej republiky, že sme ochotní v týchto ťažkých časoch, kedy naozaj to zvyšovanie nielen energií, ale aj pohonných hmôt, aj potravín veľmi ťažkým spôsobom skúša naše obyvateľstvo a poslanci by mali byť solidárni a v týchto ťažkých časoch by mali buď si znížiť plat, alebo si ten plat, zmeniť spôsob jeho výpočtu, prípadne prísť k nejakému zmrazeniu, alebo akýkoľvek iný, akýkoľvek iný krok, ktorý ukáže, že vieme byť s našimi obyvateľmi solidárni. Ďakujem veľmi pekne za pozornosť a aj za podporu.