Zajac, Pavol, poslanec NR SR (2015-09-29):
Vážená pani podpredsedníčka Národnej rady, pán minister, pán spravodajca, dámy a páni, dovoľte mi, aby som za klub KDH vystúpil k predloženému návrhu zákona. Tento návrh zákona z môjho pohľadu spadá do tých vládnych návrhov, ktorých máme tuším až 80 v prvom a druhom čítaní na tejto schôdzi, ktorý má v sebe návrhy, nápady, s ktorými sa dá súhlasiť. Potom sú tam nápady, riešenia, o ktorých by bolo potrebné diskutovať a ktoré by bolo určite v druhom čítaní aj vylepšiť. A potom sú tam návrhy, ktoré vyvolávajú určité pochybnosti, a to preto, lebo každý návrh zákona je predkladaný v určitej spoločenskej atmosfére. Mám na mysli, že o päť mesiacov budú na Slovensku parlamentné voľby. Preto postupne sa dotknem týchto jednotlivých opatrení, ktoré sú navrhované, najprv tých opatrení, s ktorými v podstate nemám problém ani ja a nemajú problém ani moji kolegovia. V prvom rade je to nemožnosť odvolávať z funkcie policajta bez udania dôvodu. Tam sa dá súhlasiť. Na odvolávanie z funkcie policajta musí byť dôvod. Po druhé to je to posunutie veku z 18 na 21 rokov. Samozrejme, je to individuálna záležitosť. Niektorý osemnásťročný muž, alebo môže to byť aj osemnásťročná žena, čo sa uchádza o funkciu v Policajnom zbore, teda o to, dostať sa do Policajného zboru, má na to schopnosť. Niektorý ani dvadsaťjedenročný nemá na to schopnosti, na to by mali slúžiť psychotesty, ale rozumiem tomu, že vstúpiť do Policajného zboru je veľmi vážne rozhodnutie a malo by to byť teda pre toho uchádzača povolaním, predsa len dvadsaťjedenročný človek je o niečo zrelší ako osemnásťročný, lebo poznám prípady, keď devätnásťročný vstúpil do Policajného zboru s určitými, možno aj naivnými predstavami a následne bol sklamaný a odišiel odtiaľ preč. Asi sa vám to stáva viacej v Bratislavskom kraji, ako na východe republiky, kde je vyššia nezamestnanosť a záujem o prácu v Policajnom zbore je oveľa vyšší ako v Bratislave. A potom tu je opatrenie, ktoré vyvoláva tie pochybnosti, a to je to, aby prezident, viceprezident Policajného zboru, šéf inšpekcie a kontroly na ministerstvo boli vybratí na základe výberového konania. Výberové konanie v štátnej správe, verejnej službe považujem za správne rozhodnutia. Tak by sa malo postupovať. Nuž ale keď si prečítam, že, po prvé, výberového konania sa bude môcť zúčastniť len príslušník Policajného zboru, ktorý spĺňa kvalifikačné predpoklady na funkciu a odbornú prax, tak sa pýtam, možno mi to pán minister neskôr vysvetlí, bývalý pán prezident Policajného zboru pán Spišiak by podľa tohto návrhu zákona sa nemohol zúčastniť takéhoto výberového konania? Asi, áno, momentálne totiž nie je príslušník Policajného zboru. Možno ma v tom opravíte neskôr. Potom, po druhé, členov výberovej komisie tu vymenúva a odvoláva minister. Nuž, sa mi zdá, že keď celú túto komisiu vymenuje minister, tak to je potom na takej úrovni ako dneska, keď ho vymenúva rovno. Pred chvíľou sme mali návrh zákona, kde pán minister takisto rozprával o komisii, teda navrhuje sa v zákone komisia pri tom odpočúvaní. A tam sú zástupcovia aj opozície, koalície. Ja by som si vedel predstaviť, ale to je, samozrejme, na debatu, že by aspoň jedného, nazvem to, kontrolného člena tej komisie navrhovali opoziční poslanci z výboru pre obranu a bezpečnosť. Samozrejme, nemusel by to byť alebo možno nemal by to byť politik, ale mohli by navrhnúť do tej komisie svojho človeka takzvane. Nie tak dávno tu bol návrh od kolegov z klubu OĽaNO. Tí navrhovali vyberať takisto prezidenta Policajného zboru cez výberovú komisiu, čo považujem za správne. Oni navrhovali, aby tam boli tie, zjednodušene povedané, biele vrany, tí, ktorí sa zaslúžili nejakým spôsobom o odkrývanie korupcie a podobne. Nuž ja si myslím, že malo by to byť nejako vyvážené. Minister vnútra v tej výberovej komisii má mať nominovaných členov. Ale myslím si, že v tej výberovej komisii by mal kontrolnú funkciu plniť aj niekto mimo ministra vnútra. A možno ten výbor pre obranu a bezpečnosť, opoziční poslanci by mali mať právo toho návrhu. Ako v minulosti keď sa spustil proces privatizácie SPP, tak v tej výberovej komisii bol vtedajší opozičný poslanec Robert Fico. O tom sa už málo hovorí. Totiž v opačnom prípade to, samozrejme, vyvoláva pochybnosti, či keď všetkých piatich členov tam vymenuje pán minister, budú to jeho ľudia, je to vymenované síce aj z odborových organizácií Policajného zboru, aj so služobného úradu, či nebudú to všetko jeho ľudia. Po ďalšie, čo ma vyrušilo na tomto návrhu zákona, nielen mňa, ale aj viacerých kolegov a aj odbornú verejnosť, je to, že účinnosť zákona, to je na konci, si to skúste všimnúť, je dátum 1. december 2015. To znamená, tento zákon začne platiť od 1. decembra 2015, keď sa teda prijme, tak ako je navrhovaný, a minister vnútra má povinnosť do šiestich mesiacov vypísať výberové konania na prezidenta, viceprezidentov Policajného zboru, šéfa inšpekcie a kontroly na ministerstvo. A toto naozaj vyvoláva pochybnosti, či pán minister chce vo funkciách zabetónovať svojich ľudí tým, že teraz sa tak ponáhľa, že tento zákon má platiť od 1. decembra. A preto som sa ho chcel spýtať, dúfam, že ma počúva, či ak aj presadí SMER, že tento zákon začne platiť od 1. decembra 2015, či dá verejný prísľub, že nevypíše to výberové konanie do marcových volieb a nechá ho na nového ministra vnútra. Toto by ma naozaj zaujímalo v tejto chvíli, lebo v opačnom prípade, keď naozaj sa ponáhľa s tým, s tou účinnosťou od 1. decembra a chce ešte do volieb vypísať výberové komisie a vybrať tak týchto funkcionárov, to vyzerá, ako keby ich tam chcel zabetónovať. Ďalšia otázka, ktorá vo viacerých kolegoch drieme, je, či budú takto vymenovaní funkcionári, ktorí budú vybratí v tej komisii, či budú takto odvolateľní. Ja keď som si čítal návrh zákona, a tu znova by som bol rád ak by mi pán minister to vyvrátil alebo potvrdil, skôr potvrdil, lebo tak ako čítam ja návrh zákona, tak nový minister vnútra bude môcť vypísať nové výberové konania na týchto funkcionárov. Ale aj v odbornej verejnosti drieme podozrenie, či sa to tak bude môcť udiať, keďže možno mesiac, niekoľko týždňov pred tým budú vybratí títo funkcionári, či bude môcť nový minister znova vypísať to výberové konanie za dodržania, samozrejme, určitých časových lehôt, ktoré v zákone sú. Preto tá moja dosť podstatná otázka je na ministra vnútra, či teda on chce ešte do volieb ako súčasný minister využiť tento návrh zákona a vypísať výberové konania, lebo je tam doba 6 mesiacov, čisto teoreticky aj prakticky by to mohol nechať na nového ministra vnútra. Mimochodom, čo sa týka účinnosti toho zákona od 1. decembra, mal som informáciu, že v medzirezortnom pripomienkovom konaní bol iný termín jeho účinnosti, nie 1. December. Tak preto sa aj pýtam, či toto ponáhľanie sa s tým, aby ten zákon platil od 1 decembra, neevokuje vo verejnosti otázky, či pán minister chce ešte vybrať funkcionárov Policajného zboru. Osobne si myslím, že ak by boli tie výberové komisie vypísané, tak ako je to uvedené v tomto zákone, za tohto pána ministra, tak funkcionári Policajného zboru by boli asi vybratí tí istí ako teraz. Takže očakávam, že pán minister v záverečnej reči alebo v rozprave sa vyjadrí k tomu, prečo sa tak ponáhľa, či využije tento inštitút, ak tento zákon prejde, a vypíše tie výberové konania a či vyvráti obavy, či týmto spôsobom chce týchto funkcionárov zabetónovať. Toto všetko, tieto pochybnosti vo mne aj v klube KDH vyvolávajú takúto reakciu, že v súčasnosti aj keď výberové konania ako princíp sa nám páčia, evokuje to, že klub KDH sa pri tomto návrhu zákona zdrží hlasovania, v druhom čítaní sa budeme snažiť vylepšiť viaceré opatrenia, ktoré som naznačoval. A dúfam, že pán minister vyvráti aj niektoré pochybnosti, ktoré som tu spomínal. Ďakujem za pozornosť.