Kažimír, Peter, podpredseda vlády a minister financií SR (2013-11-29):
Áno. Ďakujem veľmi pekne za slovo. Ja zareagujem snáď veľmi, veľmi krátko. Tak ako je moja skúsenosť, bol by som rád, aby ste to nemali ako klišé z mojej strany, ale ďakujem za diskusiu, ktorá bola korektná. Ja ju vnímam ako korektnú a k veci na tému, ktorá je ťažká, lebo zákon o dani z príjmov je ťažká téma aj odborne, aj z hľadiska dopadov na reálny život biznisu, podnikateľov a nakoniec aj zamestnancov samozrejme a všetkých tých, ktorí tvoria pracovné miesta. Chcem sa najprv technicky vyjadriť k pozmeňovacím návrhom minimálne k dvom, k gas (pozn. red.: nezrozumiteľne vyslovené) financií som sa už vyjadril. To znamená, že podporujeme zmrazenie asignačného mechanizmu na ďalší rok. Chcem podporiť pozmeňovací návrh pána poslanca Ivana Švejnu, ktorý sa týka nadácií a stanovení limitu na povinný audit a chcem sa vyjadriť k pozmeňovaciemu návrhu skupiny poslancov SaS, pána Poliačika hlavne, ktorý smeruje v podstate na, k problematike daňového bonusu pre rodičov detí, ktorí sa rozviedli a ktorí majú potom zverenú nejakú spoločnú starostlivosť o dieťa. Tu sa chcem zastaviť len v tom duchu, že z hľadiska odborného postoja našich ľudí na ministerstve financií, na rozdiel od rezortu práce, táto agenda je uspokojivo riešená finančnou správou už dnes. To znamená, my umožňujeme alikvotné čerpanie podľa dohody rodičom, ktorí sa striedavo starajú o zverené dieťa. Takže považujeme túto legislatívu za navýšenie, čiže niečo navyše a jednak poznáme tento text iba nejakých 24 hodín. Chcem tam upozorniť, je tam napríklad navrhovaný text, že najmenej šesť mesiacov má byť v podstate starostlivosť jedného alebo druhého rodiča. Najmenej šesť znamená, mohlo by to byť aj sedem u jedného a deväť mesiacov u druhého, čo sa nám nevmestí do dvanástich mesiacov. Čiže ja len chcem spochybniť, že to nemusí byť úplné ideálne riešenie, ale chcem ubezpečiť pánov poslancov a pani poslankyňu, že sa téme môžeme venovať aj v rámci metodického usmernenia pre celú finančnú správu, ak sa niekde vyskytujú problémy, ale my signály nemáme, že by tento problém bol. Problém je skôr vraj v oblasti justícií a možno v Sociálnej poisťovni. Ak sa chcem vyjadriť k témam, ktoré tu boli nastolené, tak okrem poďakovania za konštruktívnu debatu musím povedať, že samozrejme vnímam aj politickú rovinu, vnímam snahu označiť novelu tohto zákona ako za zlú. Pritom stále musím, som autor a predkladateľ, musím vytiahnuť na svetlo sveta aj veci, ktoré sú tam dobré, jednoznačne dobré, to znamená zníženie sadzby o jeden percentuálny bod ako signál, ako splnenie sľubu, ktorý sme minulý rok dali, že sa budeme snažiť vrátiť so sadzbou dane z príjmu právnických osôb aj s prísľubom, že tak budeme pokračovať aj ďalej. To znamená, to je moja osobná ambícia, aby sadzba DPPO bola nižšia, ako už snáď o pár dní schválená 22, by som rád skončil toto volebné obdobie s nižšou sadzbou ako 22 % a chcem upozorniť aj množstvom malých, síce drobnejších zmien, ale ktoré budú odľahčovať život aj účtovníkov, aj podnikateľov a dokonca budú aj šetriť peniaze. A chcem len nadviazať na to, čo sme robili v minulých mesiacoch, na znižovanie administratívnej náročnosti ako takej. V otázke licencií, ťažká téma, nový inštitút. Neprijímam argumentáciu a vašu snahu, snahu opozície označiť za novú daň, nie je to žiadna nová daň. Je to inštitút, ktorý je odpočítateľný od kladnej daňovej povinnosti, je prenesiteľný radovo o ďalšie tri roky, to znamená v čase, štyri roky je každá firma, ktorá neagresívne, agresívne neplánuje stratu, je schopná sa s týmto nákladom, lebo náklad to je, je schopná sa s týmto nákladom vyrovnať a pripúšťam v ďalších mesiacoch debatu na túto tému. A vec či už z hľadiska citlivosti a osobitných, osobitnej danosti daňovej legislatívy je prípustná a pozitívna retroaktivita. To znamená, prípadné, ja som to už povedal pri iniciatíve pána poslanca Hraška, a ono to vlastne sedí aj s tým, čo bolo povedané ďalej a to viazanie, povedzme, na počet zamestnancov, je téma, ktorej sa venovať môžeme, ale opäť, to môže byť len arbitrárne rozhodnutie. Tak, hovoríte o dvoch zamestnancoch, dobre, prečo o dvoch? Prečo nie o troch? A prečo o piatich, alebo o jednom? Ten zamestnanec má byť, môže byť príbuzný, nemusí byť príbuzný. Viete, to už je otázka zase obchádzania, zneužívania, možného zneužívania toho inštitútu ako takého. Ale snáď si všetci, všetci uvedomujeme, že stav, ktorý tu je, nie je normálny. On nie je normálny a nie je normálny ani v čase krízy a po kríze a nebol normálny, to sme zistili, ani pred krízou v čase hojnosti, ako sa hovorí, keď vyše 50 % firiem malo dlhodobo nulovú daňovú povinnosť. V podstate tieto firmy nikdy nezaujímali daňové zákony a ich výška sadzby. A či sme mali daň rovnú, nerovnú, progresívnu, alebo neviem akú. A uvedomujete si snáď aj tie rozdiely a benefity a ja sa tiež nechcem hlásiť, ja viem, že to bude z hľadiska mojej pozície asi ťažké, hlásiť k súboju a k odsudzovaniu podnikateľskej obce ako takej. Ja som sa, hlásim, ja som z nej vyšiel. To znamená, veľmi dobre si uvedomujem, ako je náročné tvoriť zamestnanecké miesto, ako je, ako kto to myslí vážne na konci dňa rátať peniaze, ak má vyplatiť vlastných zamestnancov a na konci dňa mu možno nezostane na vlastnú výplatu. To je spôsob, o ktorom hovoríme. Ale, musíte uznať aj fakt pokrivenia prostredia v tom, že nemáme v spoločnosti s ručením obmedzeným ľudí, ktorí majú mať spoločnosť s ručením obmedzeným, majú to byť živnostníci, lebo majú podnikať iným spôsobom a viete, že sa nám prelievajú skupiny z jednej do druhej. A tým pádom tá slabosť v tržbách, v ziskovosti tu je, ale tá sa dá vyriešiť návratom k živnosti, dá sa vyriešiť samozrejme. A výtky ohľadom z odôvodňovania zásahu do živnostníckeho stavu, ja vám chcem len pripomenúť a kolegovia, vy to veľmi dobre viete, že nebyť pádu predchádzajúcej vlády, to bol zákon, tuším, o super hrubej mzde, kde ste mali otvorených sto zákonov, vyše sto zákonov a len pád vlády Ivety Radičovej proste zahatil schválenie tohto zákona. Bolo mnoho, mnoho vecí, ktoré sa veľmi nápadne podobajú tomu, čo sa udialo minulý rok, to znamenalo aj zvýšenie odvodov pre dohodárov, aj ohľadom živnostníkov. To sú proste témy, ktoré nie sú nové. Sú ťažké, verejnosť ich nevníma ľahko, opozícia sa na nich, či tá alebo tá minulá, veľmi dobre vie uživiť, len si všetci musíme uvedomiť a vy si to podľa mňa potichu tiež uvedomujete, že či ste, keby ste boli tu, ako ste tu boli pred rokom a pol, tá doba je proste iná. Tá doba je iná a my sme povinní a nevyhnutne proste povinní robiť poriadok, robiť poriadok vo verejných financiách, aj na tej strane výdavkovej, aj na strane príjmovej. A v tomto ja si Ivana Švejnu vážim z pohľadu toho, že je celý život konzistentný z hľadiska svojej slobodomyseľnosti, z hľadiska fungovania trhu a voľnej lásky k biznisu. Ale, musím, (povedané so smiechom) poznamenať, že život je iný, pretože si musíme uvedomiť, že ten, kto sa živí formou podnikania cez kapitálovú obchodnú spoločnosť a je platcom DPH, má množstvo výhod, ktoré sú často, strašne často zneužívané. A tieto výhody nemôže čerpať ani živnostník, ani samozrejme zamestnanec, hej, ktorý, teda snáď nerozdeľujeme ľudí na nevoľníkov zamestnancov a tých iných voľnomyšlienkárskych podnikateľov. Ja by som to nikdy nechcel takto robiť. Tie rozdiely niektoré sú prirodzené, niektoré sú dané legislatívne, niektoré sú dokonca pokrivené legislatívou ako takou. Ja si myslím, že to je téma, ktorá tu bude zaznievať aj ďalšie mesiace. Chcem zopakovať, prvýkrát sa daňová licencia bude platiť na jar roku 2015 za zdaňovacie obdobie v roku 2014. Predpokladáme na základe všetkých údajov, ktoré máme, že to bude už lepší rok aj z hľadiska ziskovosti a 480 eur a tu už máme taký malý kolektív, ja som si tak prerátal, tak je to asi náš plat ústavných činiteľov za tri dni aktívnej práce tejto, v tomto priestore napríklad. Uvedomme si tú výšku a uvedomme si ten krik, ktorý okolo toho je urobený a množstvo a uvedomte si aj to, že aj tá atmosféra okolo toho nástroja samozrejme môže spôsobovať aj tie negatívne dopady. Dokonca ešte negatívnejšie, ako by normálne mali byť. Lebo ak niekto niekomu znechutí tú vec ako takú, no len na tom sa, bohužiaľ, musím povedať, aktívne zúčastniť, viete, že čo je síce legitímne, len hovorím, môžete k tomu ešte pridať takú tú škaredú čapicu navrchu, ktorá nemusí z diaľky dobre vyzerať, tie škody môžu byť vyššie. Ja len opakujem, že tento nástroj, na tento nástroj bude podnikateľské prostredie určite reagovať aj posunmi, aj znižovaním počtu firiem, aj presunmi medzi neplatičov DPH, aj presunmi medzi živnostníkov, ale stále si myslím, že fatálnym spôsobom neovplyvní to, čo je najdôležitejšie a to je zamestnanosť. Nie preto, pretože bez fungovania tej zamestnanosti sa potom nedá dosiahnuť ten kľúčový cieľ, ktorý pre daný účel firma existuje snáď, hej. Teda pokiaľ to nie je nejaká schránková šuplíková firma, ktorá čaká na príležitosť nejakého výhodného daňového podvodu napríklad. Lebo aj také sú. Ja len musím zopakovať a to je moja posledná časť vystúpenia a že vy snáď už uznáte po roku a pol, čo sa v tejto pozícii stretávame, že súboj o prostredie z hľadiska daňových únikov berieme smrteľne vážne a sa touto témou po mnohých, mnohých rokov vážne zaoberáme. A možno niekedy stúpime aj vedľa, ale tá snaha je z nášho pohľadu bohumilá, nemusíte ju všetci uznávať a donáša aj samozrejme svoje výsledky a musím povedať, že aj v tejto možno kontroverznej téme nájdete minimálne 40 % všetkých podnikateľov, právnických osôb, ktorí súhlasia so zavedením licencie, lebo títo dane platili a vždycky platia a dnes sú nadšení tým, že iní majú množstvo nástrojov na to, aby ich neplatili. Tým pádom sú v konkurenčnej nevýhode a to snáď aj Ivan Švejna určite uzná, že to nie je fér. Ďakujem veľmi pekne a prajem vám všetkým pekný víkend. (Potlesk.)