Blcháč, Ján, poslanec NR SR (2021-11-04):
Vážený pán predsedajúci, kolegyne, kolegovia, ja sa pokúsim byť stručný, lebo mám taký pocit, že sa tu niečo nekalé deje (ruch v sále a zaznievanie gongu), ale začnem jedným posolstvo a potom sa k nemu ešte vrátim. Absolútne nekorektný prístup k takejto vážnej reforme v úvodzovkách. Nazývame to reforma. Je to návrh na zmenu zákona o ochrane, tak takýto nekorektný prístup tým, že sa predkladá ako poslanecký návrh, je naozaj zlý vo vzťahu ku všetkým tým ľuďom, ktorých sa do budúcnosti všetky tieto zmeny majú a budú týkať. Určite ste dostali viacerí z vás tak ako ja list 13 organizácií ešte v júni t. r., Slovenskej lesníckej komory, Rady združení vlastníkov neštátnych lesov a tak ďalej a tak ďalej, ktorí tu nakoniec aj včera boli, a títo všetci nesúhlasia. Chýba tu jasná vízia Správy národných parkov a presvedčenie a nádej. Je tu zlá komunikácia tohto problému a je to spojené určite aj s tým, že je tu nedôvera k tejto vládnej moci ako takej. To všetci dobre vieme, a preto sa za všetkými takýmito návrhmi hľadajú aj nejaké možno iné úmysly, ako by sa patrilo. Chcem ešte najskôr upresniť moju včerajšiu poznámku k presune vôd na ministerstvo životného prostredia. Asi som bol zle pochopený, pán kolega Mičovský, ja zasa nemám taký názor, že by sa aj lesy mali presunúť, pretože pri lesoch ide o pozemky o, o výmeru, u vody je to niečo iné. Voda patrí pod životné prostredie, lesy, myslím, že nie. Ale to je vec názoru. Taktiež nemôžem súhlasiť s poznámkou pána kolegu Pročku, že ľudové poľovníctvo zaniklo. To nie je jednoducho pravda. Ja som členom poľovníckeho združenia, kde 35 ľudí a sú to väčšinou ľudoví... ľudia z ľudu. Chcem povedať, že ja 50 rokov žijem v regióne, ktorý je obklopený tromi národnými parkami TANAP, NAPANT aj nakoniec Veľká Fatra. Stretávam sa s ľuďmi, ktorí spravujú národné parky. Poznám starších aj mladších správcov. Registrujem zmeny, ktoré sa dejú v súvislosti so zmenou klímy, a aj tie posledné, ten známy vietor v Tatrách z 19. novembra 2004. Taktiež registrujem to, že keď sa preve... keď sa preveziete cez Čertovicu a je dobrá viditeľnosť vidíte, ako krásne je obnovený les, ktorý medzičasom padol, a dneska je už krásny mladý les napríklad. A takých príkladov by som mohol predstaviť omnoho viac. Ale registrujem tiež to, čo tu už bolo povedané, že po... v minulosti pred ix desiatkami rokov možno takýmto istým politickým zásahom, keď sa zmenili, zmenilo využitie národných parkov napríklad na Liptovských holiach alebo vo Vysokých Tatrách, alebo v Nízkych Tatrách, následkom tohoto bolo to, že sa strácala tá schopnosť, schopnosť nasávať vodu. A voda odtiekla po tých neobrobených, nespasených lúkach a potom boli rýchle povodne, ale priemerný prietok vody išiel dolu. Ja som zachytil aj vo vystúpení pána Šíbla, doslova sa vyjadril tak akože, kam budeme potom tie naše deti, aby sme mali niekam zmysluplne tie naše deti vodiť do tých budúcich národných parkov, ktoré budú také perfektné, a súhlasím s tým, že pravdepodobne by sme sa mali pozrieť aj na ten počet. Do roku ’90 boli 4, potom ešte ďalších 5 bolo vyhlásených. V tomto s pánom Mičovským súhlasím, že keď nejaký vzorový národný park ako príklad urobiť, tak možnože jeden alebo dva, tak ako sa to aj možnože uvádza. Takže poznáte iste skanzeny rôzne, my máme tiež originálny skanzen v Pribyline ako, ako niečo, kde sa chodíme pozerať, ako to kedysi bolo pod vodným dielom Liptovská Mara, ako tam prebiehal život. Tak takto sa možno budeme za vstupenku, budeme chodiť ukazovať deťom, ako by to, ako by to malo byť, takže skanzen. V histórii sa územie Slovenska menilo, čo sa týka lesov, mnohokrát. Možno niektorí viete, možno neviete, ale ešte v 15. storočí nebyť dubov zo Slanských vrchov, tak ani Krištof Kolumbus nedocestuje do, sa nedoplaví do Ameriky, pretože jeho tri lode Santa Maria, Pinta a Nina boli vybudované práve zo slovenských dubov. Potom prišlo baníctvo, lesy sa čiastočne degradovali, ale potom prišiel Jozef Dekret Matejovie, prišiel na južné Slovensko pán Tešedík, ktorý začal s veľkou výsadbou agátových lesov, a vždy to nejako prebiehalo. Chcem pripomenúť, že to číslo, keď hovoríme, že 7,5 % územia Slovenskej republiky je súčasťou národných parkov, tak to číslo je mimoriadne vysoké. Priemer v Európe podľa porovnávacej štúdie parlamentného inštitútu je 2,8 a okolité krajiny majú dokonca aj pod 2 %, takže tu by som ja sústredil svoju pozornosť, keby sme sa chceli trošku seriózne zaoberať, ak chceme, ak máme naozaj seriózny záujem nejaký jeden alebo dva národné parky naozaj urobiť také, ako by mali byť, a nehľadať za tým niečo iné. Chcem upozorniť na memorandum, ktoré podpísali ministri životného prostredia a minister pôdohospodárstva, a ak ste si ho trošku bližšie všimli, tak je to trojstranový dokument. Mne osobne tam chýba to, čo sa komunikuje, medializuje, sľubuje, že tie IV. a V. stupne ochrany budú teda dočasne vyňaté z týchto vecí. Akurát mi tam chýba TANAP. Všetky ostatné národné parky tam sú. TANAP tam nie je, to je zaujímavé. Možno ste si to všimli, možnože nie. Chcem tiež poukázať na to, že Plán obnovy a odolnosti je na stole. Máme prisľúbených vyše 6 mld. eur... (Ruch v sále a zaznievanie gongu.) Tu je diskusný klub. (Povedané so smiechom, odmlčanie sa rečníka.) ... a my sme si z... ja... my sme si z finančného výboru nechali vypracovať filozofiu ako Slovensko pristupuje k čerpaniu týchto peňazí. Dostali sme odpoveď z ministerstva financií, že vyslovene sa orientujeme na získanie grantov, nie pôžičiek, ale to neznamená, že aj tie granty, ktoré budeme používať, že sú peniaze, ktoré nám padnú z neba, a netreba s nimi nič robiť. To si Únia tak či tak požičala a my prostredníctvom príjmov Európskej únie, z ciel, z daní a nových daní, ktoré prídu, budeme tak či tak tieto prostriedky splácať. To nie sú prostriedky, ktoré by boli k dispozícii nenávratne. Mal som ešte niektoré ďalšie poznámky, ale vzhľadom k tomu, že nechcem naťahovať čas, a vzhľadom aj k tomu, že je (ruch v sále a zaznievanie gongu) v sále atmosféra diskusných krúžkov... (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)