I. Mikloš, podpredseda vlády a minister financií SR: (2004-06-17):
Po prvé, pán poslanec hovoril o tom, že sa preniesli kompetencie, ale nepreniesli sa financie. Preniesli sa aj kompetencie, preniesli sa aj financie. Samozrejme, že samospráva tvrdí, ďalej ste hovorili, že rok 2004 je problematický z hľadiska východiskového, pretože samospráva tvrdí, že jej chýbajú 3 miliardy korún. Pán poslanec, samospráva tvrdí, že jej chýbajú 3 miliardy, jednotlivé rezorty tvrdia, že im chýbajú miliardy – a takto vždy bolo a tak to vždy bude. Garantujem vám, že tak to bude aj v budúcnosti. Čiže ak by sme sa mali orientovať podľa toho, kto tvrdí, čo a koľko mu chýba, tak sa obávam, že štátne financie a verejné financie by boli zakrátko v rozvrate. Nemôžeme vychádzať z iného východiska, ako je schválený zákonom, parlamentom, ktorého ste poslancami, schválený zákon o štátnom rozpočte. Pričom v roku 2004 oproti roku 2003 došlo v samospráve k vyššiemu zvýšeniu zdrojov, ako došlo vo všeobecnej štátnej správe celkovo alebo vo všeobecnej verejnej správe celkovo, alebo v štátnej správe ako takej. Problém pri prerozdeľovaní. Pán poslanec Šulaj, spomínali ste, vy ste tvrdili, že touto fiškálnou decentralizáciou vznikne tlak, ktorý jedných zvýhodní, druhých znevýhodní, dokonca tí, ktorí sú bohatší, budú ešte zvýhodnení viac a tí, ktorí sú chudobní, budú ešte viac znevýhodnení. Ďalej ste hovorili o tom, že tam chýbajú také kritériá, ako je ekonomická sila. Hovorili ste o tom, že niektoré regióny majú aj z titulu stimulov regionálnej politiky výhodnejšie postavenie, iné nie. Chcel by som teda povedať a vysvetliť a využiť túto príležitosť, že ambíciou fiškálnej decentralizácie a prerozdeľovania prostriedkov cez fiškálnu decentralizáciu nie je uskutočňovanie regionálnej politiky a nie je ani vyrovnávanie regionálnych rozdielov. To si treba veľmi jasne uvedomiť. Pretože ak budeme od fiškálnej decentralizácie očakávať túto úlohu, túto ambíciu, tak nikdy sa jej nedočkáme. Pretože fiškálna decentralizácia má zabezpečiť iný spôsob rozdeľovania verejných zdrojov na poskytovanie verejných služieb zo strany verejnej správy, v tomto prípade zo strany samosprávy, miestnej a regionálnej samosprávy. Prerozdeľovanie, významné a výrazné prerozdeľovanie je zabezpečené tým, že daň z príjmu fyzických osôb, ktorá bude hlavným príjmom, vlastným príjmom samospráv v tom zmysle, že budú môcť použiť na tie originálne právomoci a v tej miere a kompetencie, na ktoré ony usúdia, nikto im do toho nebude hovoriť, ktoré z týchto kompetencií v akej miere budú financovať. Ale to podstatné je, že to prerozdeľovanie sa deje tým, že táto daň sa vyberá veľmi rozdielne v jednotlivých regiónoch Slovenska. V Bratislave je omnoho väčší výber, pretože sú tu vyššie mzdy a je tu nižšia nezamestnanosť. Ale výnos tejto dane nebude rozdeľovaný podľa toho, koľko sa kde vyberie, ale bude rozdeľovaný podľa kritérií, ktoré ste spomínali, ktoré sú v nariadení vlády, teda podľa počtu obyvateľov, podľa počtu jednotlivých vekových skupín vo väzbe na kompetencie v školstve, vo väzbe na kompetencie v starostlivosti o starých ľudí a na sociálny systém, vo väzbe na hustotu obyvateľstva, čo ste tiež spomínali, čo má zase väzbu na kompetencie v oblasti dopravy a tak ďalej. Takže prerodzeľovanie je v tom, že podieľať sa na krytí budú vo väčšej miere regióny, kde sú vyššie mzdy a nižšia nezamestnanosť, ale poberanie týchto prostriedkov nebude závisieť od toho, koľko sa kde vyberie, ale od toho, koľko ktorá úroveň samosprávy, ktorá konkrétna obec zabezpečuje podľa objektívnych kritérií, ktoré sú vyčíslené aj váhami v tom nariadení vlády. Čiže v tomto zmysle sa robí poriadok a zavádza sa transparentnosť do systému, pretože doteraz to prerozdeľovanie bolo v zásade len podľa dvoch kritérií, najmä podľa počtu obyvateľov z 90 % z hľadiska tých všetkých zdrojov a potom menšia časť podľa sídla právnickej osoby na území tej-ktorej samosprávy. Čiže teraz tá transparentnosť a kriteriálnosť bude omnoho vyššia. S tým súvisí aj to, na čo ste sa pýtali ohľadom vyšších územných celkov, alebo ste chceli vysvetliť, že je tam isté prechodné obdobie a to prechodné obdobie slúži na to, že táto zmena, ku ktorej dôjde, že sa to bude financovať inak, ako sa to financovalo doteraz, spôsobí, že v budúcom roku oproti tomuto roku niektoré obce, mestá, niektoré VÚC-ky budú na tom lepšie, niektoré horšie. Neplatí, to by som veľmi rád zdôraznil, neplatí, že všetky malé obce na tom budú horšie a veľké mestá lepšie. Vôbec to tak nie je. A bude to inak, ako je to v tomto roku, ale to neznamená, že to v budúcom roku bude zle a nekriteriálne. Znamená to, že doteraz to bolo nekriteriálne. Pretože sa to neopieralo o tie kompetencie, ktoré miestne a regionálne samosprávy z hľadiska svojich originálnych kompetencií musia financovať a musia uskutočňovať. A to druhé, to prechodné obdobie je tam preto, že keby sme vo vyšších územných celkoch prešli hneď na financovanie, na toto kriteriálne rozdeľovanie, tak by vznikli veľké rozdiely v tom budúcom roku oproti tomuto roku. Čiže preto je tam navrhnuté stlmenie, prechodné stlmenie na tie 3 roky. Pričom zároveň, a to je kľúčové a podstatné, fiškálna decentralizácia bude znamenať viac peňazí pre miestnu a regionálnu samosprávu. Ten rozdiel je taký, že v budúcom roku sme pripravili, ten návrh je pripravený tak, že v budúcom roku to ešte bude fiškálne neutrálne, inými slovami, predpokladáme v tom návrhu, s ktorými ideme aj vo východiskách štátneho rozpočtu, nárast objemu zdrojov tak, aby v reálnom vyjadrení pre samosprávy, v reálnom vyjadrení po zohľadnení inflácie bola udržaná úroveň z roku 2004. Ale už na rok 2006 by to pozitívne saldo, pozitívny rozdiel mal byť 1,5 miliardy korún a v roku 2007 3,1 miliardy korún. Ten dôvod toho pozitívneho salda je v tom, že vlastne ponúkame samosprávam daň, ktorá bude mať najvyšší nárast výberu, a to z toho dôvodu, že očakávame trvalý udržateľný rast reálnych miezd a aj pokles nezamestnanosti a rast zamestnanosti, čo bude viesť k zvýšenému výnosu tejto dane. Ďalej. Zaoberali ste sa, pán poslanec Šulaj, koeficientmi, ktoré, opakujem, sú súčasťou nariadenia vlády, ktoré vôbec nebude prerokúvané, ale ktoré, samozrejme, ste mali k dispozícii, pretože sme ponúkli všetky tie materiály, čiže musím povedať, že ste zle prečítali tú hustotu. Vy ste povedali, že je veľkostný koeficient, ktorý zvýhodňuje väčšie, čo je pravda, a zároveň hustota ako kritérium, čo má vraj podľa vás tiež zvýhodňovať väčšie. Len ste si to nepresne prečítali. Pretože tá hustota je tam obrátený pomer. Inými slovami, podľa tohto koeficientu, čím menšia hustota, tým vyšší objem peňazí pôjde do tých vyšších územných celkov. A ten dôvod je ten, že podľa tohto kritéria chceme prerozdeľovať prostriedky najmä na krytie výkonov vo verejnom záujme v autobusovej doprave. A tam čím je menšia hustota obyvateľov, tým je nákladnosť toho, samozrejme, vyššia. Taktiež ste dali do pozornosti v tom zmysle, že či by sa nemohol dať ďalší ukazovateľ rozloha. Čiže toto už bolo doplnené. To asi ste mali ešte ten pôvodný návrh nariadenia vlády. Po pripomienkovom konaní sa doplnil aj tento ďalší ukazovateľ rozloha, takže čím väčšia rozloha, tým väčšia váha toho kritéria. Ďalej. Navrhovali ste, aby tam bolo aj kritérium ekonomická sila. To som vysvetlil, že to nie je potrebné, pretože to prerozdeľovanie je zabezpečené tým, že sa peniaze vyberajú a potom rozdeľujú podľa kompetencií, nie podľa toho, koľko sa kde vyberie. Pán poslanec Číž, musím povedať, že ma prekvapili vaše vyjadrenia, vaše argumenty, že bolo málo času a že ste nemali štúdie, pretože my sme prvé rokovanie, seminár na Bôriku, na ktorý sme pozvali zástupcov všetkých poslaneckých klubov, a samozrejme, aj zástupcov výboru pre verejnú správu, tento seminár sa konal 6. apríla. Pán poslanec, 6. apríla, dnes je 17. júna. Na tomto seminári sme rozdali každému poslancovi návrhy zákonov z dielne ministerstva financií aj návrh nariadenia vlády a odvtedy prebiehalo pripomienkové konanie, ktoré bolo také široké, dovolím si povedať, aké neprebehlo pri žiadnych iných zákonoch. Rokovali sme špeciálne so ZMOS-om, špeciálne s vyššími územnými celkami, s primátormi krajských miest, s úniou miest, s radou ZMOS-u, s každým. A aj pre poslancov sme usporiadali ďalšie diskusie. Takže musím odmietnuť tieto vaše výhrady. Samozrejme, že pri zákonoch my nepredkladáme štúdie, lebo to nie je ani v súlade s rokovacím poriadkom, ale tam boli predložené aj štúdie a bol aj dostatočný čas, myslím si, na diskusiu. Takže návrh nariadenia vlády, ktorý bol predmetom pripomienkového konania, bol rozdaný a bol k dispozícii, aj na internete je k dispozícii minimálne od 6. apríla 2004. Takže keďže nepadli žiadne konkrétne pripomienky, chcem len zdôrazniť, že vlastne ani jedno z týchto vystúpení sa de facto netýkalo zákona o rozpočtových pravidlách, pretože žiadna konkrétna pripomienka, výhrada nezaznela. Tak som sa chcel len vyjadriť k tomu, čo zaznelo. Ďakujem pekne.