S. Kahanec, poslanec: (2009-06-23):
Už v úvode ste, pán prezident, spomínali, čo všetko ten materiál obsahuje, že odpredaj bol realizovaný iba pri majetku, kde je zanedbateľným akcionárom Fond národného majetku, teda sú to minimálne odpredaje, a že snahou fondu by malo byť uchránenie fondu majetku a zabezpečiť niektoré ďalšie činnosti. Už v samotnom úvode tejto výročnej správy sa konštatuje, že hlavnou úlohou v zmysle zákona Fondu národného majetku je realizácia privatizačných projektov. Čiže už keď sa len pozrieme na toto, čo by malo byť hlavné zameranie fondu, tak uvidíme, že tá realizácia privatizačných projektov je v súčasnosti nerealizovaná. Samozrejme, fungovanie Fondu národného majetku si vyžaduje aj nároky nielen na zamestnancov, ale, samozrejme, aj na jeho orgány. A len v samotných orgánov dokopy, keď to spočítame, je zhruba 27 osôb, čo sa týka prezídia fondu, dozornej rady a výkonného výboru. Čiže sú to značné finančné výdaje na to, aby ten fond vlastne zabezpečoval svoje aktivity, napriek tomu, že tú hlavnú úlohu už neplní, teda, myslím, sú to tie predaje a privatizácia. Spomínaná hlavná úloha, teda realizácia privatizačných projektov absentuje aj vo vypočítaní hlavných aktivít fondu za rok 2008, ktoré je uverejnené v tejto správe. Fond teda, ak nerátame tie drobné odpredaje, ktoré ste spomínali, pán prezident, pri minimálnej účasti do 5 % majetkovej účasti fondu, tak vlastne realizuje odpredaj v minimálnych čiastkach. A celkové odpredaje, ktoré uvádzate, tak dosahujú čiastku iba necelých 850 000 za predaj akcií v roku 2008. Takisto je konštatované, že sa nerealizujú žiadne obchodné verejné súťaže na predaj majetku, resp. majetkovej účasti fondu. Čiže nebežia tieto procesy. Sú tam spomínané aj veci, ktoré ma zastavili pri čítaní tejto správy, keďže nie je mi celkom jasné pokračovanie niektorých prevodov, teda niektorých privatizácií pri niektorých predajoch, či už sa to týka napr. Slovenských lodeníc Komárno či výskumno-vývojového ústavu pozemných stavieb – NOVA alebo SLOVTHERMAL, Slovenské liečebné kúpele. Hovorím to preto, lebo vzhľadom na uznesenie vlády, ktoré sa zároveň spomína v tejto správe, v ktorom sa konštatovalo, resp. určilo, že bude pozastavená realizácia procesu privatizácie, tak je tam konštatované, že výkonný výbor fondu rozhodol na mimoriadnom zhromaždení o pokračovaní týchto privatizačných predajov. Tak by som sa chcel potom spýtať, vo vašej reakcii aby ste zareagovali, vlastne prečo to postupuje, keď sa rozhodlo uznesením vlády, že nebudú realizované predaje. Taktiež môžeme pri týchto predajoch konštatovať, že sa ťahajú už veľmi dlho. Niektoré sú ešte z rozhodnutí z roku 2004. A sú prakticky už piaty rok neuzavreté. Týka sa to napr. tej privatizácie SLOVTHERMAL, Slovenské liečebné kúpele, ktorá vlastne sa dlhý čas naťahuje. Ak by sme sa pozreli na riešenie v rámci reštitúcií či bezodplatných prevodov v roku 2008, tak by sme zistili, že vlastne tie sa tiež realizujú iba v minimálnej miere, zhruba za čiastku 1,6 mil. korún, pričom rozhodujúca čiastka, tých 202 mil., je iba v súvislosti s bezodplatným prevodom akcií vodárenských spoločností na mestá a obce, ktoré vlastne už tiež beží dosť dlho. Možno teda povedať, že z hľadiska zdrojov pre Fond národného majetku sú zaujímavé iba niektoré spoločnosti, pričom hlavné zdroje pre fond z týchto spoločností dodávajú Slovenský plynárenský priemysel, Slovenská elektrizačná prenosová sústava a, samozrejme, závody energetiky, Západoslovenskej, Stredoslovenskej a Východoslovenskej. V rámci týchto spoločností sa síce vytvárajú zdroje, ale tieto zdroje vlastne sa potom prakticky rozpustia pri výdajoch fondu. Vo výdajoch fondu to prestalo, samozrejme, to poviem ešte na záver. Oveľa zaujímavejšie sú však údaje ohľadom sledovania pohľadávok. A keď sa na ne pozrieme, tak uvidíme, že tam sú dosť alarmujúce čísla z hľadiska pohľadávok, ktoré si uplatňuje Fond národného majetku. V rámci roku 2008 keď zoberieme, že z 250 neukončených zmlúv, ktoré boli evidované k dvanástemu mesiacu 2008, tak uvidíme, že bolo ich na sekciu vymáhania pohľadávok odstúpených 12 a celková výška nedoplatkov činila 960 mil. Na druhej strane z hľadiska nadobúdateľov privatizovaného majetku a plnenia ich povinností z hľadiska zmlúv boli pokuty udelené v celkovej výške iba trošku viac ako pol milióna korún, teda 534 000. Teraz nechcem povedať, že máme udeľovať pokuty, ale máme strašne veľké objemy z hľadiska pohľadávok, máme strašne veľa neplatičov a pokuty sú vzhľadom na výšku 960 mil. v úplne zanedbateľnej miere. Tak neviem, či všetko ostatné plnia, ale mne sa tá výška pokút vzhľadom na plnenie zákonných povinností z hľadiska nadobúdateľov zdá pomerne malá k celkovým čiastkam. Aj na toto môžete zareagovať, pán prezident, pokiaľ máte k tomu údaje. Ak by sme pozreli celkový sumár klasifikovaných pohľadávok Fondu národného majetku, dostaneme sa do oveľa hrôzostrašnejších čísel. A keď ich pomenujeme, tak to činí čiastku približne 5,4 mld. To boli evidované, klasifikované pohľadávky k dvanástemu mesiacu 2008 v celkovom počte 169. Čiže sú to strašné čísla z hľadiska pohľadávok a nárokov na získavanie týchto zdrojov. Vy ste, pán prezident, spomínali, že úspešne prebehol súdny spor o neplatnosti odstúpenia Fondu národného majetku v kúpe akcií akciovej spoločnosti Letisko M. R. Štefánika – Airport Bratislava. Ale v samotnej správe sa ešte konštatuje, že otvorenou zostáva otázka aj pri tom úspešnom spore, otázka vysporiadania príslušenstva. A to príslušenstvo je síce pojem, ktorý pre bežného človeka nič nehovorí. Ale môžu byť rôzne príslušenstvá, pokuty alebo úroky, alebo neviem aké iné ešte finančné záväzky, ktoré z toho vyplývajú. A to by som sa teda rád spýtal, aký je vlastne stav s tým príslušenstvom a či tam nám nehrozí po odstúpení, resp. po dohodnutí neplatnosti tohto sporu nejaké iné finančné riziko. Je otázka, či toto odstúpenie od tejto zmluvy bude slúžiť na prospech Slovenska. To ukáže budúcnosť. A vzhľadom na ten vývoj, ktorý už prebehol, tak mne sa skôr zdá, že to odstúpenie a zastavenie tejto privatizačnej zmluvy bude pre nás znamenať skôr úpadok z hľadiska rozvoja lietania. A môžeme hovoriť aj o ďalších číslach, ktoré tam sú. Sú to napr. uplatnené pohľadávky v konkurzných a exekučných konaniach, ktoré sú vo výške takmer 500 mil. A sú uplatnené iba zhruba v čiastke, keď to orientačne povieme, jednej osminy z celkového počtu tých pohľadávok, ktoré sú evidované voči dlžníkom spoločnosti. Čiže proste sú to veľmi veľké čiastky. Záverom môžeme povedať, že hospodárenie Fondu národného majetku dáva dve hlavné položky, hlavný príjem z dividend, ktorý tvorí takmer 17 mil., a hlavné výdaje, samozrejme, na výdaje v súlade s rozhodnutím vlády Slovenskej republiky. Toto by bolo všetko v poriadku, ak to použijeme, samozrejme, dobre, na zmysluplné výdaje. Problém však je v tom, čo sa už spomínalo tu na tejto pôde, či má zmysel pri takomto stave, keď sa nerealizuje hlavná úloha Fondu národného majetku, ďalej zotrvávať na tom, aby táto inštitúcia ďalej fungovala ako inštitúcia. Už predtým bol podaný návrh na to, aby sa táto inštitúcia zrušila a ušetrili sa tým verejné výdavky. Neviem, predpokladám, pán prezident, že vy asi nedospejete k tomu, aby ste zabezpečili naplnenie tohto predsavzatia vlády znižovať stav úradníkov a šetriť verejné výdavky. To je z hľadiska organizácie pochopiteľné. Ale myslím si, že rozhodujúce je, či k tomuto rozhodnutiu dospeje samotný premiér, ktorý na svojej vláde prijal uznesenie. A prijal uznesenie, v ktorom chce znižovať stav úradníkov a v ktorom chce šetriť verejné výdavky, a to nehovorím teraz, keď ešte nastúpila kríza, kde šetrenie by malo byť otázkou každého dňa. No otázka je, či... (Vystúpenie prerušené predsedajúcim schôdze.)