Ľ. Mušková, poslankyňa: (2004-05-27):
Mňa osobne táto správa nepresvedčila, či spoplatnenie štúdia vo všetkých formách vysokoškolského vzdelávania, zdraženie poplatkov za študentské domovy, zdraženie poplatkov za stravovanie, zdraženie nákladov na cestovné a dopravu nebude mať negatívny dopad na podstatnú časť študentov a ich rodín, či hlboko neklesne životná úroveň členov rodín asi 150 000 študentov študujúcich dnes v dennej forme štúdia na vysokých školách, či proklamované sociálne príspevky budú príspevkami sociálnymi a či sociálne pôžičky pre študentov nebudú len ďalším marketingovým produktom neúprosných bánk. Vážení kolegovia, je na vás, aby ste zvážili, či táto správa je tá, ktorú Národnú rada Slovenskej republiky od vlády žiadala. Obsah pôvodnej témy na vyžiadanej správe sa nachádza zhruba na dvoch až troch stranách textu, pričom ostatných 27 strán textu a 18 tabuľkových príloh síce sú informácie zaujímavé a pre nás aj dôležité, ale netýkajú sa dopadov, či už prijatých alebo pripravovaných opatrení a zákonov na študentov vysokých škôl. Predložený materiál, správa vychádza z Koncepcie ďalšieho rozvoja vysokého školstva na Slovensku pre 21. storočie, ktorú vláda schválila v auguste roku 2000 a ktorú potvrdilo aj programové vyhlásenie vlády z roku 2002. Je mi ľúto, pán predseda nášho výboru, ale hodnotenie plnenia koncepcie nebolo tým zámerom, pre ktorý Národná rada Slovenskej republiky prijala toto príslušné uznesenie dňa 2. marca 2004. Vážené poslankyne, vážení poslanci, diskusia k spoplatneniu štúdia na vysokých školách aj v ekonomicky vyspelejších krajinách Európskej únie, nieže v Slovenskej republike, trvá už niekoľko rokov. A myslím si, že nie sú dnes ani v polovici cesty dohodnúť sa, či je to cesta správna alebo či sa treba z nej vrátiť. Existujú totiž aj slepé cesty, ktoré nikam nevedú a predstavujú len negatívne dôsledky, vysoké náklady na cestu späť a stratu cenného času. Diskusia okolo tohto problému je argumentačne veľmi rôznorodá. Argumenty jednej pravicovej skupiny politikov pre a väčšiny ostatných strán vrátane študentov, akademickej obce proti sa nestretajú, naopak, každým dňom, ako sa predkladajú ďalšie reštrikčné zákony do Národnej rady, naposledy napr. zákony zdravotnícke, sa viac a viac rozchádzajú. Pre nás poslancov je dôležité mať ku kompetentnému rozhodovaniu dostatok správnych objektívnych faktmi podložených informácií. Jedine analytické štúdie o dopadoch týchto opatrení na občanov môžu dať prehľad, ako občan zaťažený reštrikčnými opatreniami v sociálnom sektore, v zdravotníctve, v regionálnom školstve a, posledné analýzy to ukazujú, aj v nevydarenom daňovom systéme ďalšie spoplatnenie nesie. Vláda prostredníctvom ministerstva školstva mala šancu predložiť správu, dopadovú štúdiu, ktorá mohla do tohto problému vniesť veľa svetla. Zmenou obsahu sa správa však minula tohto cieľa. Počas rokovania Národnej rady budeme, ako už sa od nás čaká, onedlho hodiny a hodiny diskutovať o tom, či pár miliónov korún vybratých od študentov a následne vrátených študentom v štipendiách prinieslo riešenie dlhodobého, nedostatočného financovania vysokého školstva, či týchto pár vybraných miliónov zlepší situáciu vo financovaní vysokého školstva a umožní rozšírenie prístupu k vysokoškolskému vzdelávaniu väčšej skupine študentov, keď dlh štátu voči vysokým školám predstavuje dnes niekoľko miliárd korún, či zavedením školného, zvýšením poplatkov za ubytovanie študentov a následným opatrením v sociálnej podpore štát niečo získa alebo len z jedného vrecka presunie do vrecka druhého. Len naivní politici si môžu myslieť, že spoplatnenie vysokoškolského štúdia zlepší materiálne, prístrojové a priestorové vybavenie vysokých škôl, najmä technického zamerania. Všetky technické vysoké školy ústami Slovenskej rektorskej konferencie žiadajú možnosť odpustenia poplatkov za štúdium. Spoplatnením štúdia technickým vysokým školám hrozí rapídne zníženie záujmu o štúdium, pričom už dnes dochádza k zníženiu počtu študentov vo väčšine študijných odborov a v študijných programoch, veľa fakúlt dnes prepúšťa vysokoškolských pedagógov, alebo tvrdý a možno aj nespravodlivý systém dotácií pre významné univerzity spôsobí možno aj zatvorenie niektorých fakúlt. Namiesto predpokladaného rozšírenia vzdelávacích kapacít vysokých škôl sa môžeme dočkať procesu útlmu. Slovenský študent pôjde študovať tam, kde mu poskytnú bezplatnú, a pritom kvalitnejšiu, viac štátom dotovanú možnosť vzdelávania. Slovák absolvent zahraničnej vysokej školy bude mať ľahšiu pozíciu na prijatie ponúknutého zamestnania v zahraničí. Slovensko tým stratí „produkt“ talentovaných vysokoškolských odborníkov, do ktorých 12 rokov pred vysokoškolským štúdiom na základných a stredných školách investovalo. Argumenty typu, že zvýši sa pocit zodpovednosti študentov za výsledky štúdia v nárokoch na seba aj na kvalitu vzdelávania poskytovaného vysokou školou, sú tiež umelo vytvorenými problémami, ktoré nerieši poplatok za štúdium, ale výchova a vzdelávanie študenta od vlastnej rodiny študenta cez formovanie osobnosti v základnej a strednej škole. Ťažko očakávať, že zvýšenie kvality nastane okamžite bez toho, aby sa plat vysokoškolského pedagóga nevyrovnal pedagógom na univerzitách v Európskej únii. Nemôžeme preto očakávať, že na vysoké školy sa budú hrnúť vynikajúci odborníci z praxe, že konkurzy na miesta vedúcich katedier a riaditeľov ústavov budú vyhrávať profesori z renomovaných univerzít zo zahraničia. Kvalita vysokoškolského štúdia, to je aj kvalitná vysokoškolská veda, ktorá je na Slovensku, podporená finančnými zdrojmi, na predposlednom mieste v Európe. Motiváciou študenta by nemalo byť prospechové štipendium, ale snaha získať vedomosti, vynikajúce vedomosti, ktoré mu umožnia získať vysokú cenu na trhu práce. Autori správy volajú po väčšej sociálnej spravodlivosti z pohľadu daňových poplatníkov. Pravicovosť týchto argumentov nemá dnes šancu ani v prostredí Európskej únie, do ktorej vstup sme pred nedávnom oslavovali, pretože v krajinách Európskej únie sociálne cítenie je na vysokej úrovni, prevláda. Naviac, už aj naši odborníci, ekonómovia dokonca si uvedomujú a upozorňujú, že zo vzdelaných ľudí má prospech celá spoločnosť. V správe je uvedený v závere aj pseudoargument, ktorého problém pán minister školstva sa pokúša vyriešiť už niekoľko rokov, štúdium v externej forme s vyberaním poplatkov. Externá forma štúdia má byť dôvodom na spochybnenie hodnoty diplomov slovenských vysokých škôl. Tento argument by sa dal v dlhšej diskusii vyvrátiť na rade prípadov, kde nové formy štúdia, či už dištančnej alebo večernej, sú dnes v ponukách renomovaných svetových univerzít. Vážené kolegyne, vážení kolegovia, uvedomujem si vážnosť rozhodnutí, ktorú mala táto správa, ktorú sme žiadali v tomto parlamente, spôsobiť. Mala vyriešiť problém ekonomických dopadov na študenta ešte pred predložením novely spoplatnenia vysokoškolského štúdia do Národnej rady Slovenskej republiky. Takouto správou však zostal problém nevyjasnený. Musím však povedať, že vrchol arogancie vlády nie je len to, že predložila miesto žiadanej správy do parlamentu inú správu, ale že včera schválila mimo programu vlády novelu o spomínanom spoplatnení štúdia bez potrebných analýz, bez toho, aby splnila sľub, ktorý dala študentom, pričom dokonca chce, aby ju poslanci prijali v júni, keď študenti sú na študijnom voľne, keď majú teda skúšobné obdobie, doma. (Potlesk.) Vládu nezaujíma snaha poslancov riešiť problém na základe relevantných informácií. Žiaľ, asi má dostatok skúseností, že to ide aj bez nich. Napriek tomu vás, vážení kolegovia, chcem veľmi pekne poprosiť, aby uznesenie v 1. bode, ktoré sa týka správy, sme vrátili späť vláde na dopracovanie a schválili iba 2. bod uznesenia, ktorý trošku pridáva vysokým školám financie. Ďakujem vám veľmi pekne za pozornosť. (Potlesk.)