Drobný, Stanislav, poslanec NR SR (2018-09-18):
Ďakujem za slovo. Vážený pán predseda, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, vážení prítomní, slabým miestom právneho systému na Slovensku je generálny prokurátor. Ten je v očiach občanov spochybnený už jeho voľbou v parlamente. Široká verejnosť vníma túto funkciu ako politicky dosadeného predstaviteľa represívnych zložiek štátu, ktorý viac než záujmy štátu a spravodlivosť pre občanov presadzuje záujmy a beztrestnosť tých, čo jeho zvolenie zabezpečili. A niet sa čomu diviť. Spomeňme si na udalosti z rokov 2010 až 2013, počas ktorých sa poslanci Národnej rady Slovenskej republiky nedokázali zhodnúť a legitímnym a transparentným spôsobom zvoliť generálneho prokurátora. Voľbu generálneho prokurátora v tomto období sprevádzal intenzívny politický boj, séria škandálov, vzájomných útokov, nekalých praktík a následných zásahov Ústavného súdu Slovenskej republiky. Objavili sa takisto aj závažné podozrenia z korupcie a kupovania si hlasov poslancov Národnej rady Slovenskej republiky. Tak si zopakujme, ako to prebiehalo: - Bol 3. november 2010. Prebehla neúspešná tajná voľba generálneho prokurátora v Národnej rade Slovenskej republiky. Kandidoval Dr. Dobroslav Trnka, Dr. Eva Mišíková a Dr. Ján Hrivnák. - 22. novembra 2010. Kandidátom koalície sa stal prof. Jozef Čentéš. - 2. decembra 2010, pardon, 2010, ospravedlňujem sa, v tajnom hlasovaní bol takmer zvolený Dobroslav Trnka, chýbali 2 hlasy. Vo vládnej koalícii nastávajú spory. ... (pozn. red.: nejasne vyslovené) koalícia sa navzájom podozrieva z podpory Dobroslava Trnku. - 7. decembra 2010. Neúspešná voľba. - 2. februára 2011. Funkčné obdobie Dobroslava Trnku skončilo. - Apríl 2011. Národná rada schválila verejnú voľbu generálneho prokurátora, avšak Ústavný súd nariadil tajnú voľbu. - 17. mája 2011. Neúspešná tajná voľba, Dobroslav Trnka dostal 70 hlasov. Jozef Čentéš sa pred voľbou vzdal. - 15. júna 2011. Ústavný súd trvá na tajnej voľbe, kým nerozhodne, či je taká voľba zákonná. - 17. jún 2011. Poslanci zvolili v tajnej voľbe Jozefa Čentéša, ale prezident chce s vymenovaním čakať na Ústavný súd. - 14. júla 2011. Dobroslav Trnka podal sťažnosť na Ústavný súd, považuje sa za zvoleného už v máji. - September 2011. Prezident považuje omylom skartovanú výpoveď Igora Matoviča za prekážku vymenovania Jozefa Čentéša. - 5. októbra 2011. Ústavný súd oznámil, že voľba môže byť tajná aj verejná. - 7. novembra 2011. Jozef Čentéš podáva na Ústavný súd sťažnosť na prezidentovu nečinnosť. - 29. februára 2012. Poslanci KDH, SDKÚ, MOST-a – HÍD a SaS sa obracajú na Ústavný súd vo veci, či má prezident právo Jozefa Čentéša nevymenovať. - 3. máj 2012. Prezident odmieta Jozefa Čentéša vymenovať. Odôvodňuje to tým, že jeho zvolenie nie je spojené s podozrením z korupcie. - 24. októbra 2012. Ústavný súd rozhodol, že prezident môže odmietnuť zvoleného kandidáta, ale musí mať na to relevantné dôvody. - 2. januára 2013. Prezident oznámil, že Jozefa Čentéša nevymenuje. - 3. januára 2013. Jozef Čentéš podal sťažnosť na Ústavný súd. Obe strany sporu neskôr namietli dvanásť z trinástich ústavných sudcov. Ústavný súd je zablokovaný. - 14. januára 2013. Rada prokurátorov považuje za najvhodnejšieho kandidáta Jaromíra Čižnára. Jaromír Čižnár nechce kandidovať, kým ústavní sudcovia sa nevyjadria, či sa voľba môže diať. - 24. apríla 2013. Vláda schválila novelu zákona o konaní pred Ústavným súdom. Má to byť reakcia na sťažnosť Jozefa Čentéša. - 30. apríla 2013. Novelu zákona v skrátenom konaní schválil parlament. - 10. mája 2013. Novela ešte neplatí. Predsedníčka Ústavného súdu Iveta Macejková pridelila sťažnosť Jozefa Čentéša sudcovi Petrovi Brňákovi, aj keď ten bol z konania vylúčený. Pridelenie umožňovala spomínaná novela, tá však ešte neplatila. - 20. mája 2013. Prezident podpísal predmetnú novelu, opoziční poslanci podali podanie na Ústavný súd. - 5. júna 2013. Ústavní sudcovia pozastavili účinnosť novely. - 13. júna 2013. Jediným kandidátom voľby je Jaromír Čižnár. - 18. júna 2013. Jaromír Čižnár bol zvolený v Národnej rade Slovenskej republiky. - 17. júla 2013. Jaromír Čižnár bol vymenovaný prezidentom Slovenskej republiky za generálneho prokurátora Slovenskej republiky. Toto bola genéza politickej voľby generálneho prokurátora. Preto je nevyhnutné vzhľadom k rozsiahlym právomociam a závažnosti riešených vecí, aby generálny prokurátor od prvej chvíle po menovaní predstavoval autoritu tak pre občanov, ako aj pre odbornú verejnosť. Voľba generálneho prokurátora vo voľbách, v ktorých oprávnenými voličmi by boli všetci prokurátori, sudcovia, advokáti, exekútori, by veľmi pomohla riešeniu problémov s právnym stavom na Slovensku. Navrhovaný spôsob voľby, ako aj možnosť odvolania generálneho prokurátora referendom zbaví funkciu generálneho prokurátora politických vplyvov a to je rozhodujúce. Ďakujem za pozornosť.