Richter, Ján, minister práce, sociálnych vecí a rodiny SR (2019-02-07):
Vážený pán podpredseda Národnej rady, vážená pani poslankyňa, ďakujem za otázku. Moja odpoveď, v rámci hodiny otázok ste mi položili 4 otázky obdobného charakteru, ktorých podstata spočíva v nízkom invalidnom dôchodku, a v tejto súvislosti aj s garanciou ústavného práva na primerané hmotné zabezpečenie v starobe pri nespôsobilosti na prácu, ako aj pri strate živiteľa. Ako vám je známe, zákon o sociálnom poistení, ktorý ustanovuje podmienky nároku na invalidný dôchodok a spôsob jeho výpočtu, je postavený v prevažnej miere na princípe zásluhovosti. Suma invalidného dôchodku v zásade každého poistenca sa odvíja od dvoch základných ukazovateľov a to sú: vymeriavací základ, to znamená hrubé zárobky, a dĺžka obdobia dôchodkového poistenia, to znamená odpracované roky v zamestnaní. Invalidný dôchodok poistenca s mierou poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť nad 70 %, tzv. plný invalidný dôchodok sa vypočítava v zásade identicky ako starobný dôchodok. Invalidný dôchodok poistenca s mierou poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť od 40 do 70 %, tzv. čiastočný invalidný dôchodok v značnej miere ovplyvňuje práve aj percento mieru poklesy schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť. Zákon o sociálnom poistení teda predpokladá, že poberateľ čiastočného invalidného dôchodku, ktorého schopnosť vykonávať zárobkovú činnosť zostala do istej miery zachovaná, sa bude naďalej, bude naďalej vykonávať zárobkovú činnosť, ktorá je primeraná k svojmu zdravotnému stavu, a, samozrejme, tým si zvýši svoje príjmy aspoň na takú úroveň, ako dosahovala pred vznikom invalidity. Čiastočný invalidný dôchodok teda len čiastočne nahrádza stratu príjmu v dôsledku poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť. Nedá sa však podotknúť, že podmienky, či už samotného nároku na invalidný dôchodok, alebo aj výpočtu sumy invalidného dôchodku, sú nastavené výrazne proklientsky a v prospech poistenca. Invalidným dôchodcom sa pre účel výpočtu sumy invalidného dôchodku ako obdobie dôchodkového poistenia dopočítava aj obdobie od vzniku invalidity do dovŕšenia dôchodkového vetu, veku a to aj napriek tomu, že ho poistenec v skutočnosti neodpracoval. V prípade nezískania potrebného počtu rokov – obdobie dôchodkového poistenia – zákon o sociálnom poistení umožňuje dodatočné zaplatenie poistného na dôchodkové poistenie zo zákonom stanoveného obdobia, napr. obdobia štúdia po dosiahnutí 16. veku, čo v poistnom systéme predstavuje výrazný – použijem výraz – nadštandard. Na zvýšenie nízkych dôchodkov sa do právnej úpravy zakotvia percentuálna valorizácia priemerného osobného mzdového bodu a výpočet dôchodku v hodnote nižšej ako jedna. Skutočný osobný mzdový bod nízkopríjmových poistencov je teda ešte upravovaný, aby suma individuálneho dôchodku bola vyššia. Vážená pani poslankyňa, toto je stručný výpočet v základe solidárnych opatrení, ktorými významne prekonávame koncept poisteného systému, a to práve s cieľom pomôcť poistencom a zabezpečiť im primerané hmotné zabezpečenie v čase nespôsobilosti na prácu. Nízka suma invalidných dôchodkov však nie je výsledkom zlého nastavenia systému, resp. spôsob určovania sumy invalidného dôchodku, žiaľ, je v zásade odrazom dosahovaných nízkych príjmov poistenca pred vznikom invalidity. Podotýkam, že na zásluhový systém sociálneho poistenia nadväzuje systém štátnej sociálnej podpory, o ktorú môže žiadať každý občan Slovenskej republiky. Z vašej otázky vyplýva, že ide o osobu s ťažkým zdravotným postihnutím, avšak nie je zrejmé, či sú sociálne dôsledky ťažkého zdravotného postihnutia v súčasnosti riešené prostredníctvom niektorých z peňažných príspevkov napríklad na kompenzáciu. Vzhľadom na uvedené odporúčam pánovi z Bratislavy v prípade záujmu obrátiť sa na úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v mieste svojho trvalého bydliska, kde mu zamestnanci poskytnú komplexné poradenstvo týkajúce sa peňažných príspevkov na kompenzáciu. Samozrejme, môže sa priamo obrátiť aj na mňa, veľmi rád mu sprostredkujem odpoveď. Ďakujem, skončil som.