A. Bobrík, poslanec: (2008-12-04):
Tabakové výrobky, z ktorých sú najčastejšie užívané cigarety, obsahujú okrem nikotínu do 4 000 škodlivých klasifikovaných ako zdraviu škodlivých látok a z nich je až 50 klasifikovaných ako karcinogénnych, čiže ako rakovinotvorné látky. Kým nikotín, na ktorý  vzniká závislosť, je látka tabaku vlastná, 4 000 škodlivín vzniká v procese horenia cigaretového substrátu po jej zapálení. V súčasnosti fajčí na svete asi 1,1 miliarda ľudí vo veku nad 15 rokov. Približne 47 % mužov a 12 % žien. Alarmujúci je fakt, že sa zvyšuje počet detských fajčiarov. Prieskum fajčenia školskej mládeže, ktorú vypracovala Svetová zdravotnícka organizácia a poskytla presné reprezentatívne údaje o fajčiarskom návyku 13-, až 15-ročných detí a to v krajinách v Čechách, Maďarsku, Poľsku a Slovensku, nás alarmujúco upozorňuje, že zo Slovenska vo vzorke 4 600 detí sa zistilo, že približne 70 % detí fajčí, vo veku od 13 do 15 rokov niekedy už fajčilo. V Čechách je to 73 %, v Maďarsku 70 a v Poľsku 59. Čiže je to alarmujúce. O niečo skôr začínajú fajčiť deti v Čechách, v Poľsku a Slovensku v porovnaním s Maďarskom. Vo všetkých štátoch nadobúdajú častejšie a skôr skúsenosť s fajčením chlapci. 4 milióny fajčiarov ročne umrie kvôli ochoreniam, ktoré súvisia s tabakom a 50 % v produktívnom veku.  Európska únia eviduje 650 tisíc úmrtí ročne v súvislosti s fajčením, čo predstavuje každé siedme úmrtie v Európe. Ďalších 13 miliónov trpí vážnym chronickým ochorením, ktoré vyplýva z fajčenia. Tabakový dym predstavuje vážne ohrozenie zdravého životného prostredia, ktoré zabíja ďalších nefajčiarov. V Európe, bolo zistené, je to približne od 50  do 100 tisíc ľudí ročne. V 20. storočí tabak zapríčinil okolo 100 miliónov úmrtí. Ak sa súčasný trend nezamedzí, tak sa predpokladá, že v roku 2030 bude 1,6 miliardy fajčiarov a umrie asi 10 miliónov osôb. Tabak je taký rizikový faktor, ktorý je jasne zadefinovaný a záleží len na ľuďoch, či sa mu budú vyhýbať, alebo nie. Spektrum ochorení, na ktoré trpia fajčiari, ale aj nefajčiari, ak sú vystavení účinkom tabakového dymu, to je to pasívne fajčenie, je veľmi široké a zahŕňa najmä kardiovaskulárne, onkologické a chronické respiračné ochorenia, pričom drvivá väčšina z nich priamo, alebo nepriamo ohrozuje život. Je vedecky potvrdené, že 98 % prípadov rakoviny pľúc spôsobuje práve fajčenie. Štúdiu, ktorú zverejnil odborný zdravotnícky časopis British Medical Journal, zdôrazňuje škodlivé účinky pasívneho fajčenia. Podľa jej autorov je riziko úmrtnosti u dospelých žijúcich s fajčiarom až o 15 % vyššia napriek tomu, že sami nikdy nefajčili. Medzinárodná agentúra pre výskum rakoviny Svetovej zdravotníckej organizácie zaradila pasívne fajčenie do skupiny humánnych karcinogénov a poukázala na to, že u ľudí, ktorí sú nedobrovoľne vystavení jeho účinkom, spôsobuje rakovinu pľúc napriek tomu, že nikdy nefajčili, takisto smrť. Agentúra poukázala aj na to, že u ľudí, ktorí žijú s fajčiarmi, existuje až o 25 % väčšie riziko koronárnych srdcových chorôb a navyše tabakový dym veľmi negatívne účinkuje na deti, u ktorých zvyšuje riziko výskytu infekcií horných dýchacích ciest, takisto opakujúcich sa infekcií ucha, astmatických záchvatov, oneskorený vnútromaternicový vývoj, nízku pôrodnú hmotnosť a dokonca i smrť dojčiat. Nehovoriac o tom, že nefajčiari môžu prežívať v zafajčenom priestore veľmi nepríjemné pocity, ako je kašeľ, bolesť hlavy, podráždenie očí, nevoľnosť, problémy atď.  Štúdia odhadovala, že len v 15 členských krajinách v tom čase, keď sa robil tento výskum, v únii ročne zomrie 50 – 100 tisíc ľudí na následky pasívneho fajčenia. Vzhľadom na to, že tabak a tabakové výrobky však stále patria medzi komoditu, ktorá je voľne dostupná, tak je zaujímavé, že všetky krajiny, ktoré majú z toho príjem, jediní a hlavne, ktorí na poplach bijú, sú zdravotníci, ktorí sa usilujú o postupné znižovanie jeho ponuky a dopytu po tabaku. Je potešiteľné, že v súčasnosti aj my politici a ekonómovia širokej laickej verejnosti upozorňujeme na to, že žiadne zisky z predaja tabakových výrobkov nestoja za daň, ktorú ich užívanie so sebou nesie, to je teda strata zdravia. Legislatívny rámec a kroky na obmedzenie negatívnych účinkov pasívneho fajčenia sa líšia podľa jednotlivých krajín. Napríklad Nórsko, Írsko sú v súčasnosti dve krajiny, v ktorých je absolútny zákaz fajčenia na všetkých pracoviskách, vrátane barov a reštaurácií. Ich cieľom je chrániť zamestnancov pred pobytom v zafajčenom prostredí a tým chrániť ich zdravie. V Írsku je tento zákaz rešpektovaný na 94 % vo všetkých sektoroch. V skutočnosti 1 z 5 fajčiarov už nefajčí v prítomnosti nefajčiarov. Írski fajčiari tiež potvrdili, že aj doma teraz fajčia menej, čo naznačuje, že nový zákon prispel k povedomiu ľudí o negatívnych účinkoch pasívneho fajčenia. Väčšina členských štátov Európskej únie sa rozhodla pre zákon zakazujúci fajčenie na verejných miestach. Niektoré ďalšie krajiny ako Írsko, Taliansko, Malta, Fínsko, Holandsko, Švédsko zakázali fajčenie na pracoviskách, ale nie všetky sem zahrnuli aj hotely a stravovacie zariadenia. Viaceré krajiny – Francúzsko, Belgicko, Poľsko, Maďarsko, Estónsko a Fínsko – ponúkli tomuto sektoru možnosť vytvoriť fajčiarske a nefajčiarske časti. Vážené pani poslankyne, poslanci, v súvislosti s týmito poznatkami odporúčam cteným poslancom a poslankyniam postúpiť tento vládny návrh zákona do druhého čítania. Ďakujem za pozornosť.