P. Hrušovský, podpredseda NR SR: (2002-02-12):
Pán navrhovateľ sa chce vyjadriť. Nech sa páči. L. Orosz, poslanec: Ďakujem pekne, pán podpredseda. Budem niekoľkými poznámkami reagovať na vystúpenie poslanca Brňáka. Na vystúpenie poslanca Tatára, myslím, nemusím reagovať aj z hľadiska toho, že tieto pripomienky sú pripomienkami Aliancie Stop konfliktu záujmov, ktoré zazneli na odbornom seminári k tomuto návrhu ústavného zákona. A diskutovali sme tam o kladoch a záporoch tých možných pozmeňujúcich návrhov. Určite budeme o tom diskutovať potom v rámci druhého čítania, ak tento návrh získa podporu. Niekoľko poznámok teda k vystúpeniu Petra Brňáka. Ja, pán poslanec, viem, že ten návrh ústavného zákona č. 119/1995 Z. z. bol ďaleko lepší ako to, čo v konečnom dôsledku bolo schválené. Teraz to už môžem prezradiť, ten návrh som robil pre docenta Fogaša ja a bol som šokovaný, v akej podobe potom bol schválený. Vtedy som nebol poslancom. Samozrejme, robil som mu to ako pracovnú verziu. Súhlasím s tým, že je oveľa dôležitejšie ako samotné schválenie zákona zabezpečiť jeho dôslednú realizáciu v praxi, lebo ak prijmeme sebalepšiu úpravu, sebaprísnejšie pravidlá, ak ich nebudeme dodržiavať v praxi, ak budú formálne tie právne pravidlá, tak o to horší bude obraz parlamentu, o to horší bude obraz verejných činiteľov v živote spoločnosti. V tom sa plne zhodujeme. Tie veci, ktoré si uviedol, chápem ako konštruktívnu kritiku, ktorú som ja privítal. Verím, že to nie je barlička na prípadnú nepodporu tohto návrhu, pretože o všetkých veciach sa dá diskutovať, všetky veci sa dajú posúdiť z rôznych hľadísk. To najviac sporné ustanovenie, ktoré naozaj by mohlo eventuálne ohroziť schválenie tohto ústavného zákona v druhom a treťom čítaní, povedzme si otvorene, je otázka nezlučiteľnosti funkcie starostu, primátora s funkciou poslanca Národnej rady Slovenskej republiky. Toto je problém, ktorý zrejme bude predmetom diskusie aj vo výboroch. Ja to naozaj považujem za otvorenú otázku, pretože nepovažujem nezlučiteľnosť týchto funkcií za klasický konflikt záujmov. Môžeme o tom diskutovať, do akej miery starosta, ktorý je tu v Národnej rade Slovenskej republiky, je v konflikte záujmov s výkonom funkcie poslanca Národnej rady. Iste, ako poslanec Národnej rady Slovenskej republiky je svojím spôsobom povinný reprezentovať celospoločenský záujem, zatiaľ čo ako primátor a starosta predovšetkým reprezentuje záujmy svojej obce, resp. záujem svojho mesta. Na druhej strane aj tí poslanci, ktorí nie sú primátormi alebo starostami sú odniekadiaľ a určitým spôsobom lobujú v prospech svojho mesta, svojho regiónu a podobne. Prirodzene, tu je otázka, do akej miery pravidlá stanovia, kde je medza dovoleného lobovania a kde nie je. Čiže z tohto pohľadu naozaj považujem tieto veci za otvorené. Čo sa týka sankcií, o tom hovoril aj pán poslanec Tatár. Veľmi často sa zabúda, že uplatnenie zodpovednosti podľa tohto ústavného zákona nevylučuje uplatnenie zodpovednosti podľa osobitných právnych predpisov, osobitne podľa Trestného zákona. Takže z tohto pohľadu je potrebné posudzovať sankcie, ktoré tu sú. Naozaj vo vzťahu k priamo voleným funkcionárom, k prezidentovi Slovenskej republiky, k poslancom Národnej rady, starostom obcí, poslancom obecných zastupiteľstiev zrejme ťažko je možné koncipovať takú sankciu ako k menovaným funkcionárom, k menovaným verejným činiteľom, to znamená odvolanie z funkcie. O tom sme veľmi uvažovali. Toto naozaj nie je možné, len cez uplatnenie systému poslaneckej imunity, resp. ustanovenia o imunite. Tam je možné potom premietnuť aj tvrdšie sankcie, ale už podľa ustanovení trestného práva. Ty si hovoril o tom, že je slabinou tohto návrhu ústavného zákona to, že odkazuje na vykonávacie predpisy. Ja osobne to považujem za najväčšiu prednosť tohto ústavného zákona z toho dôvodu, že zabezpečuje, aby nebola táto úprava rigidná alebo bolo možné reagovať na spoločenskú prax. Tá koncepcia vychádza z toho, že to, čo je spoločné pre všetky kategórie verejných činiteľov, a to, čo je relatívne nemenné, tak to je obsiahnuté v návrhu ústavného zákona a to, čo je potrebné upravovať diferencovane vzhľadom na množstvo kategórií verejných činiteľov, ktoré sú zahrnuté do systému tejto právnej úpravy, je ponechané na právnu úpravu na úrovni vykonávacieho, teda bežného zákona. Myslím si, že práve tento prístup vytvára podmienky na to, aby sme v konečnom dôsledku našli efektívnu právnu úpravu. Treba povedať, že my sme nebudovali tento návrh na zelenej lúke, naopak, budovali sme ho v rámci existujúceho systému mnohých právnych predpisov na úrovni zákona, ktoré čiastkovo upravujú konflikt záujmov. O to zložitejšia bola naša práca. Keby sme budovali túto právnu úpravu na zelenej  lúke, tak by to bolo oveľa jednoduchšie, tebe nie je potrebné vysvetľovať to, že zasadiť určité nové prvky do právnej úpravy vôbec nie je jednoduché. A z tohto hľadiska ja som už uviedol vo svojom úvodnom vystúpení, naozaj, ak sa nájdu v rámci druhého čítania prístupy, ktoré by vylepšili tento návrh, tak ja a všetci ostatní navrhovatelia to len môžeme privítať. A v závere môjho vystúpenia chcem  opätovne požiadať vás, kolegyne, kolegovia, nielen o podporu tohto návrhu v rámci prvého čítania, ale aj o konštruktívnu diskusiu v rámci čítania druhého s tým, aby sme tento legislatívny proces úspešne zavŕšili v tomto volebnom období.