Čaplovič, Dušan, minister školstva, vedy, výskumu a športu SR (2012-12-05):
Ďakujem veľmi pekne. Vážená pani podpredsedníčka Národnej rady, vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, návrh zákona, ktorý predkladáme v súlade s Programovým vyhlásením vlády Slovenskej republiky, podporuje skvalitňovanie prípravy absolventov. Samozrejme, v mnohých oblastiach vychádza z toho, čo už bolo niekedy pripravené. A ja to aj veľmi pozitívne beriem z minulosti, aby sme to zužitkovali. A na druhej strane reaguje na výzvy doby. A celkom prirodzene tento návrh, ktorý predkladáme, musím povedať váženému poslaneckému zboru, keď som predkladal na Legislatívnu radu vlády, je to dosť rozsiahla novela, tak musel som prisľúbiť, že je to posledná takáto novela a že sa bude pripravovať nový vysokoškolský zákon a 26 noviel jedného zákona od 1. apríla 2002, jeho platnosti si vyžaduje aj túto zmenu. A tá zmena, a to znovu chcem podčiarknuť, nebude jednorazová. Na základe vyhodnotenia Koncepcie vysokého školstva za roky 2000 až 2010 a jej plnenia, v nadväznosti na to sa pripravuje nová koncepcia, ktorá by mala byť za prítomnosti všetkých relevantných zástupcov pripravovaná. A až po prijatí tejto koncepcie by sme mali pristúpiť k príprave nového vysokoškolského zákona. Takéto je stanovisko zástupcov akademických združení alebo predstaviteľov vysokých škôl, či je to Slovenská rektorská konferencia, či je to Rada vysokých škôl alebo či je to Študentská rada. Naviac je to aj veľmi konzultatívne prerokovávané, aj s predstaviteľmi Akreditačnej komisie. Chcel by som znovu zopakovať, keďže som to už teraz v úvode povedal, že je to prvý krok na ceste k novému vysokoškolskému zákonu, ktorý bude pripravený v tomto volebnom období. A pevne verím, že v ňom nájdeme veľa zhody, ale nielen tuná doma na Slovensku, ale aj s mojím kolegom Českej republiky pánom Fialom, lebo sme si niektoré body stanovili, on pripravuje novelu, že by boli niektoré znenia podobné, pretože máme spoločný priestor, máme spoločnú tradíciu a v mnohých veciach môžeme nájsť zhodu, a to nielen vo vzťahu k tým odporúčaniam Bolonskej konvencie, ale, samozrejme, aj iným veciam, na ktorých by sme vedeli nájsť spoločnú zhodu. Zmeny, ktoré táto novela zákona o vysokých školách prináša, sa dotýkajú takmer všetkých častí zákona, ktoré bezprostredne vplývajú na kvalitu vysokoškolského vzdelávania. Ja viem, že mnohé veci, ktoré sme tam navrhli, sa nemusia hneď odraziť. Niektoré veci sú prechodne navrhnuté. Tak sme to konzultovali aj so Slovenskou rektorskou konferenciou, Študentskou radou vysokých škôl a Radou vysokých škôl. Ale, samozrejme, týka sa to tých troch hlavných oblastí. A to je oblasť personálna, oblasť organizácie štúdia a oblasť riadenia a kvality. Iste, máme rôzne názory na to, čo je kvalita. Lepšie je merateľná na vysokých školách ako na stredných a základných školách. To je celkom prirodzené, tam sú iné kritériá, aj medzinárodne už vypracované, hodnotiace. Ale chceme ísť touto cestou. V oblasti organizácie štúdia ide o predlženie štandardnej dĺžky štúdia v externej forme o jeden rok. Ale to je teraz vyriešené takým spôsobom, aj s tými pozmeňujúcimi návrhmi, ktoré odzneli vo výbore Národnej rady, aby sme to robili v kontinuite v tom, aby sme dobre nabehli na part-time studies, na ten čiastkový čas štúdia, ktorý je možné rozložiť teda na viac rokov, aký pozná Európska únia a aký odporučila aj Bolonská konvencia. Toto opatrenie súvisí s novým prístupom k externej forme štúdia. Jasne sa stanovuje, že tie kritériá by mali všade byť rovnaké. To znamená, ak je, povedzme, určené 125 kreditov absolvovať za celé štúdium, či už je to bakalárske a potom magisterské v dennom štúdiu, tak tých 125 kreditov musí byť absolvovaných aj na externej forme s tým, že si to môže študent v budúcnosti rozložiť, to poznáme všade v Európe, na dlhší čas. Ale v našom prípade sme ho nezaťažili finančne, lebo tie podmienky na zaplatenie budú rovnaké, ako, povedzme, má ich aj v súčasnosti. Čiže sa to rozkladá na dlhšie obdobie. Dávame šancu, nie každý je schopný možnože za tri roky si urobiť bakalárske štúdium v externej forme, môže si to v prípade možnosti študent rozložiť na viacej rokov, to znamená štyri roky. Ďalšia taká úloha, ktorú tu riešime v súvislosti s organizáciou štúdia. Novela zavádza rozdelenie bakalárskeho štúdia na študijné programy orientované profesijne, študijné programy orientované akademicky. Toto opatrenie sleduje cieľ programového vyhlásenia vlády na plnohodnotné uznávanie vysokoškolského vzdelania prvého stupňa praxou. Osobitne musíme to doriešiť aj s ministerstvom práce a sociálnych vecí vo vzťahu, ako sa to bude uznávať. A, po druhé, to bude vyžadovať aj od váženého akademického zboru na našich vysokých školách, aby to trojročné bakalárske štúdium nastavili tak, aby bolo plnohodnotné v tom zmysle, že je to plnohodnotné vysokoškolské štúdium, najmä na tie profesie, ktoré si to vyžadujú a ktoré to akceptujú nielen z hľadiska medzinárodného, ale aj z hľadiska domáceho tu v týchto podmienkach Slovenskej republiky. My sa často divíme, koľko vysokoškolákov študuje v zahraničí. A tie čísla uvádzajú najmä anglosaské krajiny alebo anglosaské štáty. A tam je to len preto, že bakalárske štúdium to trojročné je ako plnohodnotné štúdium. A, samozrejme, u nás je to tak, že často bakalárske štúdium je rozpracované, pripravené, ale už sa automaticky čaká, že ten dotyčný bude v tej rozloženosti štúdia pokračovať v tom študijnom odbore aj ďalšie dva roky v rámci magisterského štúdia. V oblasti personálnej ide o zamedzenie lietajúcich profesorov. Hľadali sa isté možnosti, aby to bolo konsenzuálne prijaté, ale aby sme nastolili predovšetkým poriadok. Mňa jedna vec teší, že pri diskusiách okolo tých tzv. lietajúcich profesorov, pán predseda výboru to nemá veľmi rád, že hovoríme o lietajúcich profesoroch, ale je to taká hantírka, ktorá bola prevzatá z cudziny na Slovensko, už začali si robiť poriadky sami rektori. A to je pre mňa dôležité, že rektori vstúpili do tohto procesu a že povedali: „Ty si príslušníkom našej materskej alma mater, ty tu študuješ, ty tu pracuješ, ty tu sa máš starať o našich študentov, musíš v maximálnej miere využívať tie úlohy, ktoré platia pre túto školu, a nemôžeš cestovať hore-dole po Slovensku a neplniť si svoje základné povinnosti.“ Pre mňa je to o to dôležitejšie, že ja potrebujem dosiahnuť to, aby tomu študentovi, ktorý sa pripravuje či už na ročníkovú, bakalársku alebo magisterskú prácu, sa plnohodnotne venovali jeho školitelia, aby často niektorých profesorov, boli také príklady, nemuseli zastupovať na prednáškach ich doktorandi. A toto všetko sú skutky, na ktoré nás upozornila Študentská rada vysokých škôl z jednotlivých univerzít. Poukázala na tieto nedostatky, a preto sme sa snažili aj v tejto oblasti veci riešiť. V oblasti riadenia a kvality ide o zavedenie vnútorného systému zabezpečenia kvality, ktorý bude vysoká škola vypracovávať vo forme vnútorného predpisu na základe noriem a smerníc na zabezpečovanie kvality v európskom priestore vysokoškolského vzdelávania, ktoré v rámci Bolonského procesu vypracovala európska sieť na zabezpečenie kvality vo vysokom školstve. Implementácia vnútorného systému sa má stať v rámci komplexnej akreditácie činnosti vysokej školy rozhodujúcim pre existenciu vysokej školy. Viete veľmi dobre, že teraz je na programe schvaľovanie nových akreditačných kritérií. Od toho dňa a od toho mesiaca, ak budú schválené tak v Slovenskej rektorskej konferencii, ako aj ďalšími váženými akademickými zástupcami, bude mať každá vysoká škola, teraz hovorím o verejných vysokých školách, rok na prípravu, aby ich mohla splniť. A potom pristúpime k tomu, že všetkých 20 verejných vysokých škôl bude prechádzať v jednom roku komplexnou akreditáciou. Mnohé rozhodovania sa týkajú aj akreditačného procesu. Ja, samozrejme, smerujem k tomu, aby sme sa skutočne nastavili v budúcnosti na to, že nebudeme mať menovaných profesorov, ale budeme mať výberové konania na miesta profesorov na jednotlivých vysokých školách. To by mal priniesť ten nový zákon. To je, že to, čo je v Európe normálne, aby bolo aj v prostredí Slovenska samozrejmé, že budeme aj v iných oblastiach prijímať tie podnety, ktoré pozná kvalitné školstvo, aj vysoké školstvo, univerzitné školstvo všade v zahraničí, najmä v tých vyspelých štátoch, aby sa to konečne dostalo aj do našej reálnej praxe. Novela zákona napokon reaguje aj na podnety z praxe, ako súčasný zákon niektoré situácie nerieši. Prípadne ak súčasné riešenie niektorých situácií je príliš rigidné, teda striktné, tak treba, samozrejme, tie veci jasne zadefinovať, aby sme nepostupovali vyslovene nejakým príkazníckym spôsobom, ale tak, aby tie veci boli riešené konzultatívne. Ide najmä o ustanovenie týkajúce sa orgánov vysokých škôl. Návrh zákona zohľadňuje tendencie európskeho vysokoškolského priestoru, ktoré kladú väčší dôraz na zodpovednosť vysokých škôl za svoje konanie. A preto podrobnosti niektorých úprav ponecháva na vnútorné predpisy vysokej školy. Napokon článkom II novela reaguje na závery komplexnej akreditácie činnosti Akadémie ozbrojených síl generála Milana Rastislava Štefánika. A navrhuje sa zmena jej začlenenia medzi tzv. nezačlenené vysoké školy, nakoľko v rámci komplexnej akreditácie činnosti nesplnila kritériá na začlenenie medzi univerzitné vysoké školy Slovenskej republiky. Vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, toľkoto moja úvodná reč. A, samozrejme, pozorne budem počúvať vašu rozpravu. A teším sa na diskusiu. A pevne verím, že tento návrh novely vysokoškolského zákona schválite. Ďakujem vám veľmi pekne.