B. Bugár, podpredseda NR SR: (2001-09-05):
J. Švec, poslanec: Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, vážený pán predkladateľ, chcel by som sa vyjadriť k jednej časti tohto predkladaného zákona a predovšetkým tej, ktorá sa týka absolventov škôl a ich nezamestnanosti. Pán poslanec Brocka, oceňujem váš návrh, ktorý môže pomôcť riešiť problém nezamestnanosti absolventov. Je to problém vážny. My vieme, že k dnešnému dňu je registrovaných 19 tisíc absolventov stredných a vysokých škôl, ktorí sú nezamestnaní, pričom gro týchto nezamestnaných produkujú stredné odborné školy bez maturity a s maturitou. Váš návrh mi trochu pripomína verejnoprospešné práce, teda čosi, čo iba parciálne a dočasne rieši problém. Perspektívne musíme hľadať iné mechanizmy, akým spôsobom dosiahnuť plnú zamestnanosť absolventov. Naša legislatíva v oblasti vzdelávania má jednu všeobecnú chybu, a to je to, že nenúti školy, aby sa o zamestnanosť svojich absolventov zaujímali. Viete, v odbornej literatúre sa škola v trhových vzťahoch prirovnáva výrobnému podniku, ktorý spracúva polotovar, teda menej vzdelaného študenta, dáva mu, pridáva mu novú hodnotu, zabalí ho do pekného obalu reprezentovaného diplomom a ponúka ho ako svoj produkt na trhu práce. Ak tento absolvent nemá všetky kvalitatívne parametre nato, aby sa uplatnil na trhu práce, výsledok je, že škola tak ako menej úspešná fabrika vyrába svoje produkty pre sklady, v tomto prípade pre úrady práce. Ministerstvo školstva by malo mať veľmi významnú páku, v prípade prijatia kompetenčného zákona na úrovni nižšie postavených orgánov v regiónoch, ktorou by cez financie nútil školy, aby kontinuálne inovovali svoje výučbové programy tak, aby študenti boli pripravení sa uplatniť na trhu práce. Vidíme to na vysokých školách veľmi flagrantne. Dovolím si uviesť jeden príklad z mojej vlastnej praxe, keď som ešte pracoval ako rektor na Univerzite Komenského. Mali sme obrovský problém s matematicko-fyzikálnou fakultou, ktorá v jednom zo svojich programov ponúkala teoretickú fyziku ako odborný smer a po čase sme zistili, že jednak klesá záujem študentov o tento odbor, ale zároveň klesala aj zamestnanosť týchto ľudí, pretože dostať, ja neviem, 500 študentov do výskumných ústavov bolo iste nemožné, ale títo ľudia ani nemali uplatnenie trebárs v pedagogickom procese, pretože trh bol jednoducho presýtený. Keď sme rozšírili štúdium teoretickej fyziky o informatiku, o jazyky, o základy ekonomiky a podobne, naraz stúpla požiadavka na štúdium tohto odboru, ale zároveň sa podstatným spôsobom zvýšila zamestnanosť týchto absolventov. Teda v legislatíve, ktorú budeme ešte prerokúvať, by sme mali okrem tých základných fenoménov, ako je kvalita, ako je odpočítateľnosť výkonu, zaviesť ešte aj ďalší parameter, a to je zamestnanosť absolventov. V momente, keď počet absolventov a ich zamestnanosť bude kvalifikovaná v súvislosti s financovaním škôl, v tom momente sa celá situácia zmení. A ja som presvedčený, ak nabehneme na tento európsky model, dosiahneme aj vyššiu alebo dokonalú zamestnanosť absolventov. Takže na záver, pán doktor Brocka, určite podporím tento návrh, ale prosil by som, aby sa ctená snemovňa zaoberala aj týmto problémov, aby sme konečne do vysokoškolskej a stredoškolskej legislatívy dostali aj túto páku, financie a zamestnanosť. Ďakujem.