V. Veteška, podpredseda NR SR: (2005-07-01):
Pán predkladateľ správy, želáte si vystúpiť, pán predseda úradu, k rozprave? Chcete odpovedať? Ak áno, tak áno, ak nie, tak nie. Nech sa páči. J. Matuský, predseda Úradu pre reguláciu sieťových odvetví: Vážený pán predseda, vážené dámy, vážení páni poslanci, najprv vyjadrenie k vystúpeniu pána Mikuša. Ďakujem za jeho slová, že úrad sa zhostil svojej úlohy, že sa snaží pôsobnosť vykonať tak, aby sa dosiahli tie ciele, ktoré si Slovensko stanovilo pri vzniku Úradu pre reguláciu sieťových odvetví. To, čo povedal, sú mnohé veci, ktoré by sa mali riešiť, ale nie v rámci pôsobnosti úradu, ale práve v rámci pôsobnosti tej politiky štátu v energetike, ktorá by mala vymedziť nejaké ciele a mantinely a postupnosť, ako sa k nim dostať. Úrad na tvorbe štátnej energetickej politiky spolupracuje. A ja predpokladám, že bude dokončená a bude obsahovať všetky mechanizmy a všetky prvky, ktoré Slovensko v oblasti energetiky chce presadzovať. K tým poradenským spoločnostiam toľko. Poradenské spoločnosti využívajú všetky regulačné úrady na celom svete, lebo niektoré problémy sú veľmi zložité a by vyžadovali mať stav pracovníkov podstatne väčší, ako úrad má. Veď z toho množstva pracovníkov, ktoré máme, vlastne tí, čo robia výkon regulačnej činnosti, tvoria len jednu tretinu, lebo sme orgán štátu a máme mnoho ďalších funkcií, ktoré musí úrad zabezpečovať. Dve pripomienky boli spoločné aj u pána Mikuša, aj u pána Cabaja. To sú naše regionálne pracoviská. Tieto sa vytvorili, po prvé, z dôvodu priblížiť správu vecí verejných tým, ktorým je určená, teda občanom, aby nemuseli cestovať do Bratislavy s podnetmi, s otázkami a aby mali možnosť prísť do pracovísk úradu, ktoré sú blízko ich bydliska. To je prvá vec, aby sme ušetrili náklady tým, ktorí sú regulovaní, alebo tým, ktorí mali nejaké otázky alebo chceli dať nejaký podnet na úrad. Druhá úspora je v tom, že ak chceme, aby úrad mal spätnú väzbu, či regulované subjekty dodržiavajú to, čo sme určili v našich výnosoch, najmä ceny a tarify, tak chodíme na pravidelné kontroly. A je lacnejšie a efektívnejšie pre štát, ak na kontrolu v Košiciach idú pracovníci pracoviska v Košiciach, nie z Bratislavy. Takže tie efekty sa dajú preukázať, sú vyčísliteľné. Správa o týchto pracoviskách nie je súčasťou našej správy preto, lebo to nie sú samostatné odbory úradu, to sú len pracoviská, ktoré sú súčasťou odboru dozoru a kontroly. A vlastne ich výsledky sú obsiahnuté v správe o výsledkoch dozoru a kontroly úradu v podnikaní v regulovaných subjektoch. Môžeme správu doplniť aj o časť, ktorá sa bude tým zaoberať. Nevidím v tom problém. Dĺžka regulačného obdobia. Áno, pán predseda, máme tento úmysel. Preto, keď skončí regulačné obdobie pre rozvodné podniky, bude znovu nastavené regulačné obdobie aj pre prenosovú sústavu. Takže budú zladené aj dĺžkou regulačného obdobia. Pán poslanec Cabaj, komunikácia medzi úradom a vládou. My sme orgán štátu, my nie sme orgán vlády. A komunikujeme vtedy, keď nás vláda požiada o komunikáciu. To znamená, že my máme svoj zákon, my vykonávame svoju pôsobnosť podľa zákona o regulácii a s vládou spolupracujeme napr. na tvorbe zákonov. Takže to je tá naša spolupráca s vládou. Samozrejme, ak sa požadujú od nás nejaké analýzy, tak my ich vypracujeme, a to ako pre vládu, tak aj pre parlament, pre iné orgány štátnej správy alebo pre opozíciu. Úrad pre reguláciu sieťových odvetví je orgánom štátu. A ešte k tým cenám. Je, myslím, veľmi dôležité k tomu zaujať stanovisko. Vážené dámy, vážení páni poslanci, ak sa bavíme o cenách energií, tak, prosím vás, sú tam dve základné zložky. Pri plyne je to 64 % komodity. Na to nemá vplyv ani úrad, ani vláda, iba vláda trocha ako spolumajiteľ Slovenského plynárenského priemyslu. Úrad má vplyv len na 36 % ceny plynu. Ak poviem, že cena regulovaných poplatkov za plyn sa zvýši o 2,5 %, tak to platí. Samozrejme, ak sa zvýši cena plynu na svetových trhoch o 15 až 20 %, tak sa premieta automaticky alebo sa môže premietnuť automaticky do cien, ktoré platia koneční spotrebitelia. Pri elektrine je to 56 %, za ktoré úrad zodpovedá. Ak poviem, že ceny služieb za dodávku elektriny konečným spotrebiteľom sa zmenia o 2,5 %, tak to platí na tých 56 % konečnej ceny. Ak sa zmenia vstupy, ktoré majú tí, čo ju vyrábajú a dodávajú, tak to sa premietne potom do ceny tej komodity. A tá tvorí potom konečnú cenu, ktorá môže byť iná v tom navýšení, ako je prognóza úradu. Na záver. Úrad spracoval prognózu zmeny regulovaných cien. A môžem vyhlásiť, že v budúcich štyroch rokoch regulované ceny by sa mali meniť alebo pohybovať blízko jadrovej inflácie, to znamená plus-mínus 2,5 %. Ďakujem za pozornosť.