M. Dzurinda, predseda vlády SR: (2002-02-21):
Vážený pán poslanec, hlavným dôvodom mojej návštevy v Berlíne bolo pozvanie spolkového kancelára Spolkovej republiky Nemecko pána Gerharda Schrődera. Pravidelne za uplynulé obdobie sa stretávam aj s predstaviteľmi krajín Európskej únie. V roku 1999 som vykonal prvú oficiálnu návštevu ešte vtedy v Bonne, koncom roku 2000 bol pán kancelár Schrőder na prvej oficiálnej návšteve Slovenska v Bratislave, no a v týchto kontaktoch je, myslím si, veľmi výhodné a správne, obojstranne výhodné, pokračovať. Toto bol hlavný dôvod návštevy. Návšteva bola dlhodobo pripravovaná na termín 19. február, opakujem, na pozvanie pána kancelára Schrődera. V našich rozhovoroch sme hovorili o troch zásadných okruhoch otázok. Po prvé o našich bilaterálnych vzťahoch. Po druhé o euroatlantickej integrácii a po tretie o regionálnej spolupráci, ale aj o vývoji na Slovensku, v Nemecku, v oboch našich krajinách. Vyjadrili sme obaja potešenie, že sa veľmi dobre a intenzívne rozvíjajú najmä naše hospodárske vzťahy. Medzi Slovenskom a Nemeckom niet nijakých otvorených otázok. Drobnosti sme si doriešili, drobnosti, ako je napríklad umiestnenie budovy slovenskej ambasády v Berlíne a podobné záležitosti, ale žiadna, ani politicky, ani nijak ináč citlivá otázka v našich vzťahoch nie je. Naopak, pán kancelár sa potešil, že sa veľmi dynamicky rozvíjajú obchodné vzťahy. Nemecko je široko-ďaleko, dá sa povedať, investor číslo jeden. Máme najsilnejšie obchodné výmeny práve s týmto štátom. Čo sa týka nášho začleňovania sa do Severoatlantickej aliancie a do Európskej únie, pán kancelár hovoril veľmi pekne o Slovensku. Dostalo sa nám silné ubezpečenie, že Nemecko podporuje náš vstup do aliancie aj do Európskej únie. Napokon sme hovorili aj o vývoji v regióne, o aktívnej hre, ktorú sa snažíme hrať v rámci vyšehradskej spolupráce a myslím si, že návšteva naozaj bola veľmi dobrá. Vyjadrenia pána kancelára na tlačovej konferencii môžu byť pre obyvateľov, spoluobčanov, obyvateľov Slovenskej republiky veľkým povzbudením. Toto bol teda hlavný cieľ návštevy. Sekundárny, nemenej možno významný, bol, že som večer mohol vystúpiť pred študentmi Humboldtovej univerzity a prvýkrát ako predstaviteľ Slovenskej republiky hovoriť o našej predstave, ako by sa Európska univerzita mala rozvíjať, aká by mohla byť, mala byť deľba kompetencií medzi národnými úrovňami alebo štátmi a úrovňou Európskej únie. Informoval som o národnom konvente, ktorý na Slovensku vznikol skôr ako európsky konvent. Po prednáške nasledovala moja diskusia so študentmi a veľmi som sa tešil, že bol o Slovensko veľký záujem. Na Humboldtovej univerzite, ako som zistil, študuje aj 26 Slovákov. Napokon tretiu úroveň by som charakterizoval ako stretnutia s ďalšími politikmi. Stretol som sa s pánom Pflügerom, ktorý je šéfom zahraničného výboru nemeckého Bundestagu, ale napríklad aj s Helmutom Wieczorekom, ktorý je šéfom výboru obranného, a potom aj s vedúcim nemeckej delegácie v Parlamentnom zhromaždení Severoatlantickej aliancie Markusom Meckelom, ktorý príde v marci na návštevu Slovenska. Stretol som sa aj s predsedníčkou CDÚ pani Merkel, a to bol vlastne taký tretí politický rámec mojej návštevy. J. Migaš, predseda NR SR: Pán poslanec Klemens chce položiť doplňujúcu otázku. Nech sa páči. J. Klemens, poslanec: Nemám doplňujúcu otázku. Ďakujem za odpoveď. J. Migaš, predseda NR SR: Ďalšiu otázku pre predsedu vlády položil pán poslanec Juriš. Otázka znie: „V akom stave je plnenie harmonogramu transformácie podnikov Vodární a kanalizácií na samosprávy miest a obcí?“ Nech sa páči, pán predseda vlády.