P. Hrušovský, podpredseda NR SR: (2001-12-17):
O. Keltošová, poslankyňa: Vážená pani ministerka, vážené kolegyne, vážení kolegovia, už aj z vystúpení predrečníkov je jasné aj z vystúpenia predkladateľky je zrejmé, že tento návrh zákona, ktorý bol vykonaný na základe auditu, má skutočne veľmi krehkú rovnováhu. Dovoľte, aby som aj ja prispela zopár poznámkami práve na margo tejto krehkej rovnováhy alebo krehkej zhody po prvé vôbec o jeho potrebnosti v tomto období, keď ešte nemáme v praxi odskúšaný tzv. kompetenčný zákon, ešte len včera boli zvolení noví predsedovia vyšších územných celkov, ešte sa nestretli regionálne parlamenty a my už teraz týmto návrhom zákona ideme doslova urobiť lacný výpredaj alebo, nazvime to, bezodplatnú privatizáciu mnohých rozpočtových a príspevkových organizácií, pričom sami nevieme, ako vyššie územné celky budú možno niektoré z týchto zariadení, z týchto budov, z týchto majetkov potrebovať. Nie je mi celkom jasné ani z vystúpenia pani ministerky, prečo musíme prijímať tento návrh zákona s účinnosťou od 1. 1., keď ešte skutočne jednotlivé vyššie územné celky ani dokonca samosprávy nemajú jasno v tom, do akej miery, v akom rozsahu rátajú alebo chceli by rátať s majetkom štátu. To je moja úvodná poznámka. Moja druhá poznámka a zároveň otázka na pani ministerku je, prečo v takomto závažnom návrhu zákona, kde ide o transformáciu veľkého objemu štátneho majetku, sa využilo negatívne ustanovenie o vymenovaní niektorých organizácií, na ktoré sa zákon nevzťahuje. Z tohto hľadiska mne vôbec nie je jasné, či tento transformačný zákon sa bude vzťahovať aj na rozpočtové a príspevkové organizácie, ktoré sú v súčasnosti v zriaďovateľskej pôsobnosti krajských a okresných úradov, o to viac, že v poslednom čase sa zvažuje zrušenie okresných úradov. Hovorí sa takisto o zriadení novej špecializovanej štátnej správy minimálne na úseku školstva. Moja tretia poznámka, takisto negatívna, je, že sa obávam, že ak by sme takto urýchlene transformovali na neziskové organizácie tieto rôzne rozpočtové a príspevkové organizácie, mohli by sme tým spustiť nekontrolovaný proces a mohol by vzniknúť skutočný chaos vo verejnom sektore tak z hľadiska prevodu kompetencií, ako aj zabezpečenia činností vrátane ich financovania. Pokiaľ sa to s transformáciou rozpočtových a príspevkových organizácií myslí plne vážne a so všetkou zodpovednosťou, podľa mňa je nutné, priam nevyhnutné v tomto transformačnom zákona jednoznačne vymedziť organizácie, na ktoré sa zákon vzťahuje, to je po prvé, po druhé, zároveň určiť aj reálne termíny realizácie transformácie tak, aby sa neochromil celý chod verejnej správy vrátane prevodu kompetencií na samosprávu. Z transformačného návrhu zákona nie je zrejmé, čo sa v skutočnosti sleduje touto transformáciou. Pokiaľ sa transformáciou má sledovať napr. zefektívnenie verejnej správy a zníženie výdavkov štátneho rozpočtu, mali byť tieto zámery vyjadrené jednoznačne v tomto návrhu transformačného zákona vrátane nevyhnutných kvantifikácií, napr. osobitne v dôvodovej správy, čo tam nie je. Nemôžem sa uspokojiť s veľmi zjednodušeným konštatovaním, ktoré je uvedené v dôvodovej správe, že návrh zákona nebude mať negatívny dopad na štátny rozpočet ani nevyvolá zvýšenie počtu pracovníkov. Môj dojem je opačný, že to vyvolá zníženie počtu pracovníkov. Chcem upozorniť na to, že v zmysle zákona o rozpočtových pravidlách treba kvantifikovať všetky dôsledky na štátny rozpočet vrátane prínosov pre štátny rozpočet vo forme predpokladaného zníženia výdavkov, resp. efektov pre štátny rozpočet všeobecne vrátane dôsledkov napr. prechodu zamestnancov zo štátnej správy a verejnej správy do systému neziskových organizácií. To tam tiež nie je. Transformačný zákon bude mať okrem priamych dôsledkov na štátny rozpočet aj veľké dôsledky, pokiaľ ide o majetok štátu a majetkové práva súvisiace s ním. V skutočnosti transformáciou rozpočtových a príspevkových organizácií prispejeme k trvalému zníženiu rozsahu majetku štátu, pretože v skutočnosti pôjde o bezodplatné poskytnutie, alebo darovanie majetku štátu neziskovým organizáciám. Nazdávam sa, že takéto veľkorysé gestá darovania majetku štátu neziskovému sektoru si nemôžu dovoliť ani vyspelejšie ekonomicky prosperujúce štáty, než je Slovenská republika. V súvislosti s prevodom majetku štátu treba poukázať aj na právne problémy prevodu majetku. V čase rozhodovania vlády o transformácii rozpočtových a príspevkových organizácií sa majetok štátu prevádza na neexistujúcu neziskovú organizáciu. Štát týmto spôsobom daruje majetok bez ohľadu riešenia zodpovednosti napr. za nakladanie s majetkom. Vzhľadom na to, že rozpočtové a príspevkové organizácie v podstate vznikli na plnenie úloh štátu, treba upozorniť aj na to, že okrem požiadavky financovania neziskových organizácií zo štátneho rozpočtu nie je zrejmé, aké bude mať štát prostriedky na vymožiteľnosť plnenia úloh štátu v príslušnej oblasti, ktorá bude zabezpečovaná touto transformáciou. V návrhu zákona vidím aj niektoré nejasnosti, napr. v § 5 ods. 5, kde sa stanovuje, že vláda zruší rozhodnutie o transformácii, ak záujemca nevloží majetok, pričom v rozhodnutí o transformácii, to je § 5 ods. 3, sa medzi náležitosťami rozhodnutia povinnosť vloženia majetku záujemcom neustanovuje. Rovnako nie je riešený problém, ktorý môže nastať po zrušení transformačného rozhodnutia vládou podľa spomínaného § 5 ods. 5, najmä, kto a akým spôsobom bude nakladať s majetkom transformovanej organizácie vrátane jej činnosti a pracovnoprávnych vzťahov dotknutých zamestnancov. Ak vychádzam z ustanovení § 2 ods. 5 návrhu zákona, ukazuje sa, že podmienky záujemcu môže splniť len rozpočtová alebo príspevková organizácia alebo právnická alebo fyzická osoba, ktorá má povolenie na vykonávania príslušnej činnosti podľa osobitných predpisov, resp. aj zamestnanci transformovanej organizácie pri splnení stanovených podmienok. Z tohto hľadiska podľa mňa neobstojí zdôvodnenie v dôvodovej správe na strane 2 o zrovnoprávnení, vytvorení zdravého konkurenčného prostredia a podobne. S prihliadnutím na to, že transformácia rozpočtových a príspevkových organizácií sa dotýka predovšetkým rozpočtových pravidiel, pokiaľ ide o zrušenie týchto organizácií, dotýka sa tiež finančných vzťahov k neziskovým organizáciám, ako aj nakladania s majetkom štátu. Som to názoru, že členom komisie pre posúdenie transformačných projektov a transformačných návrhov by malo byť aj ministerstvo financií. Taktiež mi nie je jasné, o akého zástupcu neziskovej organizácie v odbornej komisii pôjde, resp. či je vôbec nevyhnutná účasť tretieho sektora v odbornej komisii na posúdenie transformácie majetku štátu. Z návrhu zákona mi tiež nie je zrejmé, ako sa na ňom podieľalo také rozhodujúce ministerstvo z hľadiska kompetencií v otázkach rozpočtových pravidiel, správy majetku štátu, akým je ministerstvo financií. Vážené kolegyne, vážení kolegovia, vzhľadom na nedostatky, ktoré som uviedla k predmetnému návrhu podávam návrh na uznesenie. Môj návrh znie: „Národná rada v zmysle zákona o rokovacom poriadku, § 83 ods. 1 a § 73 ods. 3 písm. b), sa uznáša, že nebude pokračovať v rokovaní o návrhu zákona o podmienkach premeny niektorých rozpočtových a príspevkových organizácií na neziskové organizácie.“ Prosím o podporu tohto môjho návrhu. Ďakujem.