J. Blanár, poslanec: (2003-06-26):
Odvetvie stavebného priemyslu prežilo po prepadoch celého hospodárstva na začiatku deväťdesiatych rokov najvážnejšiu krízu a v závere roka 1998 a v následných rokoch 1999 a 2000 to bolo najvýraznejšie. Výpadok výkonov medzi rokom 1998 a 1999 znamenal obrovský negatívny dosah do stavebných činností, negatívne ovplyvnil aj mieru nezamestnanosti. Berúc do úvahy práve multiplikačný efekt stavebníctva, ktorý sa pohybuje v pomere 1 ku 2 až ku 3, je zarážajúce, že vlády Slovenskej republiky sa dlhodobo stavajú k stavebníctvu macošsky. Váhajú využiť odvetvie stavebníctva na riešenie najvážnejšieho problému Slovenskej republiky nielen z ekonomického hľadiska, ale aj riešenie problému nezamestnanosti. Ja len krátko poviem, že v súčasnosti podiel stavebníctva na hrubom domácom produkte sa pohybuje, v roku 2002 to bolo 4,9 % na HDP, pričom napríklad v roku 1989 to bolo 9,1, ale už po osamostatnení to bolo 6,7, ale trvalo, trvalo toto číslo klesá, až sme na hodnote 4,9. Pritom by som chcel pripomenúť, že vo vyspelých krajinách, kde stavebníctvo má svoje významné postavenie, čo by malo mať v každej spoločnosti, tak sa na HDP stavebníctvo podieľa od 8 až 12 %, od 8 až 12 % na HDP. U nás je to za rok 2002 4,9 %. Aktuálny stav v stavebníctve v roku 2000 až 2002. V posledných troch rokoch negatívne trendy v stavebníctve pretrvávajú, opakovane upozorňujú na to rôzne združenia, či už je to Združenie podnikateľov Slovenska, ktorí sa dokonca vyjadrili o tzv. krízovom stave vo vývoji stavebného priemyslu v Slovenskej republike. Slovenské stavebné firmy zostávajú naďalej podkapitalizované. Jeden príklad na porovnanie so susednou Českou republikou, ktorá je nám ako vždy najbližšia, pretože sme s ňou dlho, dlho spolupracovali v jednom štáte, je taký, že v roku 2000 bola stavebná produkcia v Českej republike cca 225 mld., v slovenských korunách je to 285 mld. Sk. V Slovenskej republike v tom istom roku len 69,5 mld. Sk, čo je, dobre budete počuť, 24,55 % stavebnej produkcie v Českej republike, ktorú môžeme počítať, že je dvojnásobne väčšia, čo sa týka trhu, ako Slovenská republika, pritom tento pomer je iba 24 %. Príliv zahraničných investícií zaostáva za deklarovanými i predpokladmi vlády Slovenskej republiky. Priznávam, samozrejme, že stavebná produkcia nie je len o investíciách, ktoré dáva verejný sektor, to znamená štát, do výstavby diaľnic alebo do výstavby iných stavieb. Je to širší problém, ale stavebníctvo jednoducho používa všetky tie nástroje, ktoré ponúka vláda a vláda by mala stavebníctvo stabilizovať, a jeden z tých nástrojov je práve aj zvýhodnenie vo forme dane z pridanej hodnoty. Celkový objem stavebných prác v Slovenskej replike, zasa na porovnanie, aby ste vedeli, ako sa to vyvíjalo, tak je to: v roku 1995 51,6 mld. stavebnej produkcie, v roku 1996 64,1, v roku 1997 74,1, v roku 1998 77,6, ale v roku 1999 už len 64, pokles zo 77 na 64. Výnimočne sa správal rok 2002, kde vyskočila stavebná produkcia na 81,7 %, čo sa zrejme opakovať nebude po tom, ako sa zvýši daň z pridanej hodnoty na 19 %. Vážené dámy, vážení páni, ako v tejto súvislosti postupuje vláda, aby stimulovala rozvoj stavebníctva na jeho udržateľnú úroveň, môžeme len konštatovať asi takým spôsobom, že zvyšuje daň z pridanej hodnoty. A možno uvediem niekoľko zásadných vecí, ako sa to vyvíjalo z pohľadu DPH v stavebníctve. V roku 2000 to bolo: spodná daň pre stavebné práce 6 %, pre materiál 24 %, v roku 2001 to vyskočilo na 10 a 23, v roku 2002 10 a 23, v roku 2003 je to 14 a 20, nuž a v roku 2004 by to malo byť 19 %. To znamená, že z priemeru DPH, ktorá sa pohybovala v stavebníctve, pri 6 a 25 to bol priemer 6,5 % celkového zaťaženia DPH na stavebnej produkcii, potom, keď sa to zmenilo na 10 a 25, to bolo priemerne 10,7. Nuž, teraz je to asi 14,9 priemerne DPH v stavebnej produkcii pri spodnej sadzbe 14 a hornej 20, no a v budúcnosti to bude 19 %. Ak si predstavíme priemernú novostavbu, kde asi 70 % ceny diela tvoria stavebné materiály a asi 30 % stavebné práce, bude to znamenať zdraženie takejto stavby približne o 8 % len z titulu zmeny a zjednotenia DPH na úroveň 19 %. Ak pridáme aj predpokladanú infláciu v tomto roku do 8,8 % a v budúcom roku do 8,5 %, je jasné, že zdražie oboje – stavebné práce aj materiály. Byty a rodinné domy, čiže individuálna bytová výstavba, komplexná bytová výstavba tvoria u nás 30 % z celkovej stavebnej produkcie v roku. Pokles kolaudovaných bytov pritom je -20 %. Rodiny, čiže IBV a KBV, 30 %, v I. kvartáli 2003 cca o 40 % menej vydaných stavebných povolení na bytové domy oproti I. kvartálu 2002 je varujúci údaj. Svedčí to o tom, kde sa stavebníctvo uberá. Ja by som azda už len tak na záver spomenul. V krajinách, kde záleží na tom, aby stavebníctvo pôsobilo ako multiplikačný efekt, nielenže bez stavebníctva nie je možné sa zaobísť a je potrebné aj stabilizovať či malých, stredných, alebo aj veľkých podnikateľov v stavebníctve, ktorí zamestnávajú a zároveň dávajú aj práce v inej sfére, ktorá je nadväzná na stavebníctvo, tak napríklad v Belgicku je to 12 % na stavebné práce, v Nemecku 7 %, v Luxembursku 15 %, v Portugalsku 5 % a vo Veľkej Británii dokonca 3 – 0 %, 5 % a 7,5 %. Čiže, ak ste dobre počúvali, je jasné, že zvýšenie DPH v stavebníctve nebude viesť k žiadnemu oživeniu stavebníctva už aj z toho dôvodu, že vláda tam, kde vyčleňuje finančné prostriedky, napríklad na výstavbu diaľnic, tiež nebudú rapídne narastať, takže stavebníctvo nebude nejakým spôsobom prekvitať, čiže skôr to bude úpadok. Preto by som vás chcel poprosiť, zvážte tieto argumenty, ktoré som spomenul, a skúste podporiť pozmeňujúci návrh, ktorý predložil môj kolega poslanec Šulaj, kde by sme chceli navrhnúť, aby stavebníctvo v tých vybraných kategóriách v zmysle zákona o DPH bolo znížené na spodnú sadzbu dane 10 %. Ďakujem pekne za pozornosť. (Potlesk.) P. Rusko, podpredseda NR SR: Ďakujem pekne, pán poslanec. Keďže už nie sú žiadne faktické poznámky a vy ste boli posledný prihlásený do rozpravy, končím rozpravu a vyhlasujem ju za skončenú. Pýtam sa pána ministra, či chce zaujať stanovisko. (Reakcia ministra.) Áno, krátke stanovisko chce zaujať, nech sa páči.