V. Veteška, podpredseda NR SR: (2004-06-24):
Otváram rozpravu. Písomne som nedostal žiadne prihlášky do rozpravy. Prosím, pýtam sa, kto sa hlási ústne do rozpravy. Nikto sa nehlási ústne do rozpravy. Uzatváram možnosť ďalších prihlášok do rozpravy. Zároveň prerušujem rokovanie o tomto bode programu. Budeme ďalej pokračovať rokovaním o bode, ktorým sú zámery a postup privatizácie a doprivatizácie majetkovej účasti Fondu národného majetku Slovenskej republiky na podnikaní spoločnosti Západoslovenská energetika, a. s. Materiál máte ako tlač 741 a spoločnú správu ako tlač 741a. Materiál uvedie podpredseda vlády Pavol Rusko. Nech sa páči. P. Rusko, podpredseda vlády a minister hospodárstva SR: Ďakujem pekne. Vážený pán predsedajúci, vážené kolegyne poslankyne, poslanci, dovoľte aby som vás informoval o zámeroch privatizácie a doprivatizácie majetkovej účasti Fondu národného majetku pre podnikanie spoločnosti Západoslovenská energetika. Zákon č. 92/1991 Zb. o podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby určuje prerokovanie zámeru a postup doprivatizácie v Národnej rade Slovenskej republiky. My sme pri schvaľovaní koncepcie doprivatizácie štátnych podnikov naozaj volili cestu strednú, volili sme cestu nedoprivatizácie za každú cenu, našli sme si tam cestu na to, aby sme si sami v rámci politickej dohody vytvorili priestor na rozumnú doprivatizáciu, na rozumné doprivatizovanie tých podnikov, o ktorých si myslíme, že tam je to dobré, že tam to je rozumný kompromis, kde na jednej strane zabezpečujeme dostatok zdrojov pre Fond národného majetku a na druhej strane nevytvárame tlak na privatizáciu za každú cenu aj pri tých podnikoch, pri ktorých čakáme zlepšenie hospodárskeho výsledku, resp. ktoré považujeme za dôležité pre zachovanie tzv. princípu Negativ Control. Dohodli sme sa na tom, že distributérmi budú spoločnosti, ktoré budú doprivatizované vzhľadom na to, že majú svojím spôsobom regionálny charakter, pretože sú 3, nemajú celoštátny charakter a je v konečnom dôsledku regulovateľné ich správanie Úradom regulácie sieťových odvetví, ktorý v konečnom dôsledku je plne pod kontrolou a v gescii štátu tak ako všade v Európe a v Európskej únii. V každom prípade sme sa dohodli len na tom, že posilníme kapitálový trh cez privatizáciu distribučných spoločností tak, že vytvoríme priestor na doprivatizáciu pôvodnému alebo novému investorovi v distribučných spoločnostiach tak, ako je dnes v ZSE, SSE a VSE uložený, a na druhej strane 10 % spoločnosti budeme doprivatizovávať cez kapitálový trh tak, aby bol posilnený, tak, aby sa vytvoril dostatok možností posilniť bonitu ponúkaných akcií na kapitálovom trhu v čase, keď budú vznikať správcovské spoločnosti pre druhý pilier dôchodkovej reformy, tak, aby mohli uplatniť aj podmienky, ktoré sme dávali do tohto zákona, viažuce sa na investície na domácom kapitálovom alebo podnikovom trhu. V každom prípade sme teda rozhodli o tom, že distribučné spoločnosti budú vlastne jediné, ktoré sa v porovnaní s ostatnými energetickými podnikmi budú doprivatizovávať celé. A vychádzame z toho, že nemajú celorepublikový charakter, aj keď ich význam nikto nespochybňuje. A na strane druhej ich správanie budeme schopní nejakým spôsobom alebo reálne regulovať prostredníctvom Úradu pre reguláciu sieťových odvetví. Samozrejme, budú mať takisto plne liberalizovaný trh, pretože s tým počítame vstupom do Európskej únie, to automaticky musíme zaradiť do predpokladov charakteru tohto trhu. A myslíme si, že v tom momente už ich správanie nepotrebujeme nejakým spôsobom regulovať v rámci dozornej rady, v rámci kontrolných činností a kontrolných mechanizmov a je to prijateľná cena za to, že na druhej strane budeme schopní vyriešiť výnosy Fondu národného majetku, ktoré sú spojené so znižovaním dlhovej služby a, samozrejme, aj so znižovaním deficitu verejných financií, prípadne s reformami a reštrukturalizáciou v daných oblastiach verejného okruhu, ktoré považujeme za nutné a dôležité financovať. Ako prvý krok v tomto smere je doprivatizácia formou ponúkanej opcie zo strany E.ON-u v Západoslovenskej energetike. Je to zmluva, ktorá bola uzatváraná ako prvá a paradoxne je pre štát a pre Slovensko najvýhodnejšia. Rozhodli sme sa preto využiť možnosti, ktoré nám ponúka, ponúknuť cez zmluvný záväzok doprivatizáciu do výšky 90 % spoločnosti E.ON tak, aby sme ešte rokovaním navýšili cenu, ktorá dnes predpokladá za 51% viac ako 14 mld. korún. Pri doprivatizácii do výšky 90 % to bude niečo cez 12 mld. korún, pričom máme vytvorený priestor rokovaním túto cenu ešte zvýšiť, už aj preto, lebo sa zlepšuje bonita podnikateľského prostredia, rating Slovenskej republiky, ekonomika krajiny a implantovaním 19-percentnej rovnej dane sme zlepšili aj podmienky následných výnosov pre akvizície, ktoré sa v tomto období získavajú. Teda situácia je diametrálne odlišná od situácie v čase, keď sa podpisovala zmluva so ZSE. A to je aj dôvod, prečo budeme chcieť rokovaním zvýšiť túto cenu nad rámec ceny, ktorú nám garantuje zmluva. Myslíme si, tak ako sme o tom začali už neformálne rokovať, po prerokovaní tohto materiálu budeme môcť pristúpiť k oficiálnym rokovaniam. Ale tak, ako máme informácie, budeme schopní cenu o niečo ešte zvýšiť. V prípade Západoslovenskej energetiky sa nám teda zdá, že kompromis, ktorý hovorí na jednej strane o tom, že nemáme ísť cestou doprivatizácie za každú cenu a za akýchkoľvek podmienok, a potrebe vytvoriť zdroje na financovanie reformy a znižovanie štátneho dlhu na strane druhej, je rozumný a v prípade Západoslovenskej energetiky aj logicky odôvodniteľný. Z toho dôvodu vás, vážení páni poslanci a panie poslankyne, žiadam o podporu tohto materiálu a zámeru. Ďakujem.