I. Farkas, poslanec: (2008-11-04):
Začiatkom tohto roka vláda najprv schválila tento návrh zákona, potom ho z Národnej rady stiahla. Zrejme vtedy ešte neboli kompetenčné spory medzi vládnymi stranami vyriešené. Neboli dotiahnuté a vyriešené spory medzi Úradom vlády a ministerstvami. Návrh máme na stole opäť a je v tomto návrhu vyriešená kardinálna otázka. Za hlavný orgán riadenia, koordinácie a kontroly určuje vládu Slovenskej republiky. Súčasne definuje centrálny koordinačný orgán, riadiaci orgán, certifikačný orgán, orgán auditu, sprostredkovateľský orgán a platobnú jednotku. Teda aby ste chápali, ctení poslanci, Úrad vlády berie dôležité kompetencie ministerstiev do svojej pôsobnosti. Predkladateľom tohto návrhu zákona je podpredseda vlády, do portfólia ktorého patria aj európske záležitosti. Preto dovoľte, aby som položil pánovi podpredsedovi vlády dve otázky. Je sympatické pre regióny, mikroregióny, mestá a obce Slovenska veľmi pozitívne, že sme po iniciatíve Bruselu v tomto roku uzákonili zákonom č. 90/2008 Z. z. o európskych zoskupeniach územnej spolupráce možnosť založenia takýchto zoskupení aj na Slovensku. Nie je mi teda celkom jasné, prečo sa znemožňuje zaradenie týchto európskych zoskupení územnej spolupráce medzi subjekty územnej spolupráce do zákona o podpore regionálneho rozvoja. Nie je to pochopiteľné, lebo euroregióny sú medzi subjektmi územnej spolupráce zahrnuté do tohto zákona. Naopak, najnovšia forma, ktorá je uzákonená, najnovšia forma cezhraničnej územnej spolupráce, nová forma euroregiónu, ktorá je dokonca uzákonená nedávno prijatým zákonom, EZÚS nemôže byť subjektom v zmysle zákona o regionálnom rozvoji. Pýtame sa, tak načo sme prijali zákon č. 90/2008 Z. z. o EZÚS, ak v inom zákone týmto zoskupeniam nedáme priestor na uplatnenie? Stredne veľké a menšie obce, ktoré v systéme pólov rastu nie sú zaradené do skupiny inovatívnych a kohéznych pólov rastu, mimochodom, väčšina obcí, sa môžu uchádzať o dotáciu z fondov Európskej únie jedine v Programe rozvoja vidieka. Tieto obce na prvé zverejnenie výzvy na predkladanie projektov len čakajú, čakajú a čakajú. Prvá informácia pre starostov hovorila o tom, že sa prvá výzva zverejní ešte v prvej polovici tohto roka. Potom, že na jeseň a už sa termín prekladá na koniec tohto roka. Pán podpredseda, podľa vývoja starostovia budú musieť byť spokojní, ak sa to zverejní aspoň v budúcom roku. Pán podpredseda, v posledných mesiacoch sme viackrát podrobili kritike agendu implementácie a riadenia fondov Európskej únie na Slovensku. Dovoľte, aby som v rozprave k tomuto návrhu zákona pripomenul cteným poslancom, v čom vidíme my, ale aj kontrolné orgány problém. Začiatkom tohto roka som za Stranu maďarskej koalície – Magyar Koalíció Pártja vyhodnotil prvý rok programového obdobia 2007 až 2013 a poukázal som na možnú alebo hroziacu diskrimináciu a klientelizmus. Podozrenia sa po zverejnení úspešných projektov z prvej výzvy na predkladanie projektov infraštruktúry vzdelávania ROP potvrdili v prvých štyroch kolách. Musím tiež férovo priznať, že v piatom a šiestom kole sa doterajšia tendencia mení zásadným spôsobom k lepšiemu. V januári tohto roka som poukázal na nečinnosť ministerstva, respektíve značný sklz v príprave a čerpaní fondov Európskej únie v aktuálnom programovom období. Môžeme sa pýtať, aké sú príčiny meškania: 1. Kompetenčné spory vo vládnej koalícii, preto meškalo schválenie národného strategického referenčného rámca na roky 2007 až 2013 po zásadných zmenách, ktoré sa uskutočnili po voľbách. V sporoch išlo o to, ktorá vládna strana cez svojho ministra má riadiť ktorý operačný program. 2. Kompetenčné spory na rôznych úrovniach, najmä medzi vládou a samosprávnymi krajmi. Podľa usmernenia Bruselu a tiež podľa elementárneho rozumu regionálny operačný program by sa mal implementovať na úrovni regiónov alebo na úrovni vyšších územných celkov na úrovni NUTS 3, ako sa to predpokladalo, a nie na vládnej úrovni. 3. Chýba odborné zázemie. Po voľbách v roku 2006 sme boli svedkami nadmerného luxusu, boli sme svedkami značnej fluktuácie odborníkov na jednotlivých ministerstvách. Obrovská škoda, že odišli tí, ktorí boli vyškolení zväčša v Bruseli alebo v iných krajinách Európskej únie. Len na ilustráciu dovoľte jeden vypuklý príklad. Je vážny problém, domnievam sa, ak na kľúčovom poste ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja, na poste generálneho riaditeľa sekcie stratégie rozvoja regiónov je za jeden a pol roka v poradí piaty generálny riaditeľ. Pričom tento generálny riaditeľ rokuje v Bruseli o okolnostiach čerpania prostriedkov z eurofondov a má na starosti odbornú problematiku rozvoja menej rozvinutých regiónov Slovenska. Čo nám hrozí do budúcnosti? Kvôli značnému meškaniu Slovensko nebude schopné vyčerpať schválený finančný rámec na sedemročné obdobie vo výške 11,4 mld. eur. Ďalej nedostatočná odborná administratívna kapacita. Na jednej strane bolo uznesenie vlády o znížení počtu pracovníkov ústrednej štátnej správy celoplošne o 20 %, čo sa, mimochodom, nepodarilo, a na druhej strane Brusel odporúča Slovensku na nové programové obdobie doplniť odborný potenciál o tisíc kvalifikovaných pracovníkov. Nevyriešil sa jeden z najväčších problémov Slovenska, a to výrazná regionálna nerovnováha, regionálne disparity. Riešenie tohto problému je dokonca zakotvené v programovom vyhlásení vlády ako jedna z priorít, ako výrazný problém, ktorý treba naliehavo riešiť. Bratislavský kraj dosiahol životnú úroveň 110 % priemeru Európskej únie meranú hrubým národným produktom na hlavu podľa parity kúpnej sily. Na druhej strane regióny východného Slovenska, južné časti stredného Slovenska sú hlboko pod úrovňou 50 %. Programové vyhlásenie vlády toto správne identifikovalo ako jeden z najväčších problémov krajiny. Na druhej strane ale ministerstvo zmenilo systém pólov rastu. Z kategórie kohéznych pólov rastu vypadli obce zo stredného a východného Slovenska. Ďalej sa teda prehĺbi regionálna nerovnováha Slovenska. Teda vládne strany konajú napriek programovému vyhláseniu vlády. Je pravdou, že systém pólov rastu je systémový krok Európskej únie. Bolo to potrebné v predchádzajúcom období zaviesť. Žiaľ, aj v slovenských podmienkach je to nástroj na filtráciu obcí, ktoré sú odkázané na rozvoj a, naopak, ktoré na útlm, prostriedok na vyzdvihnutie mikroregiónov alebo na ich utlmenie. Ďalej problém vidíme v politikárčení a v klientelizme. Dôkazom toho, že nielen opozičné strany, nielen my poslanci za Stranu maďarskej koalície kritizujeme situáciu ohľadom eurofondov, dovoľte, aby som odcitoval názor Najvyššieho kontrolného úradu, ktorý bol obsiahnutý v správe predloženej do Národnej rady Slovenskej republiky. Správa Najvyššieho kontrolného úradu o efektívnosti využívania štrukturálnych fondov a kohézneho fondu, o ktorej rokovala Národná rada Slovenskej republiky na svojom predposlednom zasadnutí, potvrdila naše tvrdenia. Dovoľte, aby som citoval z tejto správy NKÚ: „I keď sa pre programové obdobie 2007 až 2013 pravidlo N+2 zmenilo na pravidlo N+3, začína sa už aj toto obdobie s časovým sklzom minimálne jedného roka. Paralelné čerpanie finančných prostriedkov preto vyžaduje podstatne vyššie nároky na racionalizáciu procesov a postupov všetkých kompetentných orgánov a inštitúcií. Je potrebné tiež uviesť, že neustále narastá počet sťažností a podnetov, s ktorými sa obracajú fyzické i právnické osoby, občania, ale dokonca aj orgány štátnej správy na NKÚ so žiadosťou o pomoc a prešetrenie rôznej skutočnosti, ktoré indikujú či už zneužívanie eurofondov, alebo netransparentnosť, klientelizmus pri prideľovaní alebo aj neoprávnené používanie fondov.“ Toľko zo správy NKÚ, teda Najvyššieho kontrolného úradu. Ďakujem pekne za pozornosť. (Potlesk.)