B. Bugár, podpredseda NR SR: (2001-11-07):
Pýtam sa pani ministerky, či chce zaujať stanovisko k rozprave. Nech sa páči, máte slovo. B. Schmögnerová, ministerka financií SR: Ďakujem pekne za udelenie slova. Je mi ľúto, že je tu veľmi málo poslancov, takže vlastne ani neviem, komu sa budem prihovárať. A je to veľmi zložité potom aj získať podporu na hlasovanie. No dovoľte mi, aby som sa aspoň stručne vyjadrila k priebehu rozpravy. Bola prednesená spoločná správa číslo 1113a, chcem vyjadriť súhlas predkladateľa so všetkými bodmi spoločnej správy. V rozprave odzneli vystúpenia poslancov pána Tatára, pána Šimka, kde sme si povedali, že jeho vystúpenie bolo zamerané na inú daň. Ďalej pánov poslancov Slafkovského, Slaného, pani poslankyne Záborskej a pána poslanca Šlachtu. Nesedí tu ani pán poslanec Tatár, čo ma veľmi mrzí, pretože jeho pozmeňujúci návrh bol najobsiahlejší a týka sa jednej jedinej záležitosti – zrušiť podmienku nároku na vrátenie DPH, ktorou je zaplatenie dane. Pán poslanec sa odvolával na vládny návrh. Ja chcem povedať, že tieto návrhy neboli vo vládnom návrhu zákona, a pripomeniem, že pán poslanec s týmto návrhom prišiel ako s poslaneckým návrhom zákona. A výsledok určitej politickej dohody bol, že sa podporí vládny návrh zákona. Ja by som chcela vysvetliť aj prečo. Táto požiadavka podnikateľov je známa a má aj určité, prirodzene, svoje opodstatnenie. Chcem však vysvetliť, že nie je realizovateľná od 1. 1. 2002, tak ako to navrhuje pán poslanec Tatár. Boli by sme veľmi radi, keby sme boli schopní daňovú správu zdokonaliť, zefektívniť takým spôsobom, aby to bolo realizovateľné už do vstupu do Európskej únie. Skutočne robíme všetko v tomto smere. Chcem však poukázať na to, že aj stanovisko Medzinárodného menového fondu, misie, ktorá bola z FAD-u (Fiscal Affairs Department), jednoznačne odporúča neprijať takýto návrh, pretože poukazuje na to, že by výrazne došlo k zhoršeniu výberu pri dani z pridanej hodnoty. Chcem upozorniť, že dnes výber dane z pridanej hodnoty od podnikateľov má hlboko mínusovú hodnotu, čo je absurdné. Dá sa to, prirodzene, interpretovať jedným jediným spôsobom. Časť podnikateľov cez nadmerné odpočty dane z pridanej hodnoty tuneluje štátny rozpočet. Ja uvediem čísla. Zhodou okolností sme mali v pondelok poradu riaditeľov väčších daňových úradov, zhruba asi šesťdesiatich v Bratislave, a jeden z bodov programu bolo aj prerokovanie uplatňovania dane z pridanej hodnoty v praxi. Pri tomto prerokovaní sme identifikovali aj najčastejšie spôsoby daňových únikov pri dani z pridanej hodnoty. Ja chcem len niektoré čísla, ktoré neboli, žiaľbohu, celkom presne uvedené v médiách, upresniť. Budem sa dotýkať len povedzme roku 2000, ale analogické čísla by som vedela uviesť aj za roky predchádzajúce. Daňová povinnosť, výber vlastnej daňovej povinnosti v roku 2000 pri dani z pridanej hodnoty u podnikateľov, ktorými sú spoločnosti s ručením obmedzeným, fyzické osoby, podnikatelia a akciové spoločnosti a ostatní, predstavovala 55,8 mld. korún. Ale nadmerný odpočet, ktorý bol uplatňovaný a potom aj uhradený daňovými úradmi, predstavoval 71 mld. korún. To znamená, že výber bol mínus 15,5 mld. korún. Miesto toho, aby sme mali pozitívny prínos do rozpočtu alebo nanajvýš neutrálny, to znamená blízky k nule, sme z rozpočtu dotovali podnikateľov na vracaní nadmerných odpočtov sumou 15,5 mld. korún. Za prvých deväť mesiacov tohto roka táto suma dokonca narástla na 24 mld. korún. Jednoducho je to absolútne neudržateľná situácia. Jedným zo spôsobov, ako zamedziť takémuto nadmernému odčerpávaniu zdrojov zo štátneho rozpočtu, lebo skutočne je to tak, je aj táto podmienka, ktorú sme zaviedli, aby nárok na vrátenie DPH bol podmienený zaplatením dane. My sme len zhruba odhadovali, že keby sme v dnešnej situácii od tejto podmienky ustúpili, čo by to asi malo aké následky. A, prirodzene, nikto to nevie veľmi presne vyčísliť, ale vychádza to, že by sme znížili príjem pri DPH o ďalších 10 mld. korún. Bolo by to už účinné od 1. 1. 2002, to znamená, bol by to bezprostredný výpadok z daňových príjmov pri tomto druhu dane. Identifikovali sme, samozrejme, aj rôzne iné dôvody, pretože tento dôvod v tejto chvíli tu nie je, ale identifikovali sme asi osem dôvodov alebo faktorov, ktoré prispievajú práve k takémuto veľmi nepriaznivému výberu dane z pridanej hodnoty. A ja sa nazdávam, že všetci, ktorí máme záujem, aby sme vytvorili podnikateľské prostredie, ktoré bude pre každého podnikateľa rovnaké, nemôžeme súhlasiť s tým, že sú podnikatelia, ktorí si riadne plnia svoju daňovú povinnosť, a sú potom podnikatelia, ktorí dokážu medzi tými paragrafmi všelijakým spôsobom surfovať a vlastne dostávajú podnikateľov, ktorí si riadne uhrádzajú svoju daňovú povinnosť, do nerovného postavenia. Myslím, že nám musí záležať na tom, aby podmienky boli pre každého rovnaké, aby nebol niekto znevýhodňovaný na úkor druhého. Identifikovali sme príčiny, ktoré vedú k takémuto vývoju pri výbere dane z pridanej hodnoty. Patria sem napríklad: zmena miesta podnikania v priebehu kontroly, platby v hotovosti, personálne prepojené osoby, služby a prevody práv, osobitne sprostredkovateľské služby, existencia dvoch sadzieb alebo rôznych sadzieb dane v stavebníctve, vytváranie združení osôb, fiktívny vývoz tovaru a služieb, fiktívne daňové doklady. Riešiť toto skutočne nie je triviálne, aj keď možno povedať, že sme sa už v priebehu týchto ostatných troch rokov v daňovej legislatíve snažili aspoň tie najvýznamnejšie cesty daňového úniku odstrihovať. Ale na druhej strane si treba uvedomovať, že aj daňovníci sa stávajú sofistikovanejší, využívajú lepšie aj daňových poradcov a skutočne je teda medzi podnikateľmi skupina taká, ktorá ešte raz hľadá v tom zákone medzery, alebo v zákonoch, pretože to sa netýka len daňových zákonov, ale aj Obchodného zákonníka a mnohých iných, a zatiaľ sme na nich krátki. My v krátkom čase pripravíme návrh, ktorý bude komplexnejším návrhom, ako riešiť tento veľmi zložitý problém. A je to skutočne medzirezortný problém, netýka sa to len ministerstva financií. Vzhľadom na toto a vzhľadom aj na to, že tento návrh prekračuje zámer predkladateľa, nerada, ale musím v tejto chvíli uplatniť zákon o rokovacom poriadku, § 94 ods. 2, a uplatniť ho v takom smere, že predložený návrh rozširuje vládny zákon, a preto navrhovateľ s ním nesúhlasí a na základe toho by sa o ňom nemalo ani hlasovať. Ja sa nazdávam, že pán poslanec Tatár má dobrý zámer. Ja chcem len povedať, že tento zámer budeme schopní realizovať skutočne až vtedy, ak sa nám podarí zamedziť týmto rôznym spôsobom daňového úniku daní z pridanej hodnoty. A určite pán poslanec nemal zámer taký, aby ohrozil daňové príjmy štátneho rozpočtu v roku 2002. Dovoľte mi, aby som sa teraz vyjadrila k návrhom, ktoré zazneli v ďalších vystúpeniach pánov poslancov. Problém je vo väčšine prípadov taký, že návrhy, ktoré tu zazneli, sú v rozpore so šiestou smernicou Európskej únie č. 77/388. Ja veľmi dobre chápem dôvody, s ktorým vystúpili napríklad pán poslanec Slaný, pán poslanec Šlachta. Treba si však na druhej strane uvedomiť, že platí tzv. princíp stand stillu. Ten princíp znamená to, že keď v čase negociujeme príslušnú kapitolu 10 Dane a skutočne nás čaká jej negociácia v krátkom čase, nie je možné podávať návrhy na zmenu legislatívy, ktoré nás nieže približujú k legislatíve Európskej únie, to znamená, sú v súlade s acquis communautaire, ale nás vracajú o krok späť. A, bohužiaľ, tieto návrhy sú krokom späť, pretože smernica nepripúšťa, aby do zníženej sadzby dane boli zahrnované surová drevná hmota a ani nie interné. Napriek tomu, že veľmi dobre chápem jedno aj druhé zdôvodnenie, ale chcela by som zároveň aj poprosiť pánov poslancov, aby brali toto na vedomie, pretože sa môže stať, že vaše dobre mienené návrhy nám napokon zablokujú negociovanie a donegociovanie a uzavretie tejto kapitoly, čo, rovnako som presvedčená, nebol váš zámer. Návrh, s ktorým prišla pani poslankyňa Záborská, ja si veľmi cením, že sme ho mali dopredu možnosť prerokovať, nie je v rozpore so šiestou smernicou, a preto predkladateľ súhlasí s týmto návrhom. K návrhu pána poslanca Slavkovského. Je to návrh, ktorý je návrhom pravdepodobne prekonzultovaným s Asociáciou správcov-ských spoločností, a chcela by som uviesť, že je v prvom rade v rozpore so šiestou smernicou, ale ešte navyše tento návrh má aj ďalšie nedostatky, pretože je v rozpore aj so základnými zásadami uplatňovania dane. Obchodovanie s cennými papiermi je podnikateľská činnosť, ktorá prináša zisk tak, ako ktorá iná podnikateľská činnosť. A opäť, ak chceme vytvárať rovnaké podnikateľské prostredie pre každého podnikateľa, mali by sme sa držať princípu daňovej spravodlivosti a zvýhodňovať a neznevýhodňovať druhých. Pričom chcela by som uviesť, že už v tomto prípade do značnej miery sa už urobil ústupok v tom smere, ako sa vypočítava príslušný koeficient. V prípade, ak do cenných papierov investujú obchodné aj výrobné spoločnosti, to znamená iné osoby ako finančné inštitúcie, už platný zákon o dani z pridanej hodnoty určuje, že do predmetného koeficientu sa zahŕňa iba 1 %. 1 %, pán poslanec to napokon aj vo svojom príklade uviedol, predajné ceny cenných papierov. Chcem uviesť, že pôvodne sa do predmetného koeficientu zahŕňalo 100 % predajnej ceny cenných papierov. Postupne sa to znížilo na 10 % a dnes sme už išli na 1 %, to znamená, že maximálne sme vychádzali v ústrety tomu, čo bol aj zámer tu predkladateľa, aby sa podporil trh s cennými papiermi. Táto úprava výrazným spôsobom zohľadňuje skutočnosť, že ide o iné subjekty ako finančné inštitúcie a eliminuje dosah oslobodenia od dane na odpočet vstupnej dane. Chcem však povedať, že návrh, ktorý jednoducho úplne vylučuje zdaňovanie obchodovania s cennými papiermi, skutočne nielenže sa vymyká šiestej smernici, ale je jednostranne zvýhodňujúcim a myslím si, že tiež naším úmyslom napriek tomu, že chceme podporovať a takýmto spôsobom, ako som demonštrovala, už sme aj podporili obchodovanie s cennými papiermi, ale nemôžeme ísť do tej krajnosti, že budeme zvýhodňovať úplne jednostranne jednu skupinu a znevýhodňovať druhú skupinu. Preto tento návrh je pre predkladateľa zákona neprijateľný. Myslím, že som sa v tejto chvíli vyjadrila ku všetkým návrhom pánov poslancov. Chcela by som sa poďakovať za vystúpenia v rozprave a chcela by som vás zároveň aj poprosiť, požiadať, aby ste rešpektovali v tej miere, ako máme spoločné záujmy, aby sme rešpektovali názor predkladateľa, pretože máme spoločný záujem, aby sme neohrozili našu pozíciu pri negociácii kapitoly, ktorá je práve teraz otvorená. Predpokladám, že možno sa podarí donegociovať aj do konca tohto roka. V prípade porušenia princípu stand stillu obávam sa, že by to mohlo mať konzekvencie také vážne, ktoré by skutočne viedli k tomu, že túto kapitolu by sme nemohli bez opráv legislatívy donegociovať. Ďakujem za pozornosť. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem, pani ministerka. Chce vystúpiť pán spravodajca? Áno. Prosím. V. Maňka, poslanec: Ďakujem za slovo. Ja som sa pôvodne prihlásil aj v rozprave, ale potom som to stiahol po dohode s pánom podpredsedom Bugárom, že to spojím so záverečným vstúpením, lebo som nechcel mať žiadny pozmeňujúci návrh. Poviem to, čo som chcel povedať pár vetami. Vo výbore pre financie som pôvodne chcel dať pozmeňujúci návrh s tým, že ho dopracujem do dnešného rokovania v jednej veci. Dnes, keď v spoločnosti podnikajú vo viacerých činnostiach, poviem jeden príklad, napr. stavebná spoločnosť a obchodná spoločnosť ako jedna, tá stavebná spoločnosť, ak predáva byty, niekedy dôjde, že predáva bez DPH. Vzniká tu koeficient, ktorý ju znevýhodňuje oproti sólo stavebnej spoločnosti, ktorá nemá inú živnosť iba výstavbu, ju znevýhodňuje a je potrebné urobiť nápravu, lebo tu vstupujú tieto ich obchodné transakcie do koeficientu DPH a tá DPH, to je nepriaznivé pre predaj bytov. Ja som hovoril o tom, ale zástupcovia ministerstva financií ma ubezpečili, že o tom vedia a že pripravujú návrh a v budúcom roku by to mali napraviť, tak som vlastne nepripravoval k tomu pozmeňujúci návrh. Ja by som mal tiež pár slov k rozprave. Celkovo vystúpilo 5 poslancov. Väčšina ich návrhov bola legitímnych. Poznám aj ja prípady. Pán poslanec Tatár hovoril o DPH. Áno, od 1. 1. 1993, keď sme u nás túto nepriamu daň založili zákonom a zrušili sme daň z obratu, ktorá predtým u nás existovala, tak tie podmienky boli veľmi podobné, ako povedal pán poslanec Tatár. A bolo to pre podnikateľov na jednej strane priaznivé, ale na druhej strane to spôsobovalo veľké daňové úniky. A myslím si, že každý z podnikateľov si želá, aby sme sa do toho štádia dostali. Čo sa týka exportérov, tí sa do toho dostanú vtedy, keď vstúpime do Európskej únie, lebo dnes sa tiež odpočty dávajú vtedy, keď prekročí hranicu a potom od toho obdobia mu vznikne návrat asi 2,5 mesiaca. Keď budeme v EÚ, tak už budeme obchodovať v rámci jedného spoločenstva a budú si platiť priamo cez hranice tú DPH, zrejme. To znamená, to odstráni jeden problém. Druhý problém sú zápočty, ktoré tiež niekedy v minulosti bolo možné robiť z hľadiska DPH, to pán poslanec Tatár nespomenul, ale to je tiež veľký problém, lebo niekedy nemajú zdroje tí podnikatelia a nemôžu to započítať. Je v tom problém. Verím tomu, že s tým, čo hovorila pani ministerka, sa bude v budúcnosti riešiť aj tento problém. Tretia vec je tá možnosť, ktorú spomenul pán poslanec Tatár, aby si ten podnikateľ mohol tú DPH pýtať, poviem to ľudovo, pýtať, aj keď nezaplatí. Je to skutočne legitímna požiadavka, ja by som ju aj prijal, ale by som na druhej strane musel mať zabezpečené, že dôjde k výberu DPH. A práve tu je ten problém, že k tomu výberu nedochádza, že mnohí podnikatelia, faktúry boli pomyselné alebo neexistujúce firmy získali od štátu spätne DPH na svoj účet. Čiže toto je asi ten najväčší problém, prečo aj pani ministerka neodporučila tento návrh schváliť. Ale verím tomu, že tento problém sa, samozrejme, riešiť musí. Ďalšie vystúpenia. Ja by som rád podporil mnohé odvetvia, samozrejme, aj interné atď. Hľadajme nejaký dôvod, ako to podporiť. Tento dôvod, samozrejme, pani ministerka tiež vysvetlila, že takýmto spôsobom je to zložité. Ale som za to, aby sme podporili tie odvetvia, ktoré by tou podporou rozhýbali ekonomiku a bolo by to pre nás priaznivé. Ja len toľko. Hlasovať budeme zrejme určite zajtra a budem potom uvádzať hlasovanie. Ďakujem za pozornosť. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem pekne, pán spravodajca, ďakujem vám aj za prácu pri tomto zákone v dnešnom dni. Prerušujem rokovanie o tomto zákone. Budeme pokračovať druhým čítaním o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 366/1999 Z. z. o daniach z príjmov v znení neskorších predpisov . Vládny návrh zákona ste dostali pred prvým čítaním ako tlač 1149 a spoločnú správu výborov schválenú gestorským výborom máte ako tlač 1149a. Vládny návrh zákona odôvodní ministerka financií Slovenskej republiky Brigita Schmögnerová. Prosím pani ministerku, aby sa ujala slova. B. Schmögnerová, ministerka financií SR: Ďakujem pekne. Predkladám na rokovanie Národnej rady vládny návrh novely zákona o daniach z príjmu. Dôvodom jeho predloženia je plnenie uznesenia vlády, ktorým bolo uložené riešiť daňové pásma nezdaniteľnej časti základu dane pri dani z príjmov fyzických osôb a nákladové položky pri dani z príjmov právnických osôb v nadväznosti na podmienky vývoja slovenského hospodárstva. Súčasne sa pri dani z príjmov fyzických osôb v predloženom návrhu zákona navrhuje znížiť v prvom daňovom pásme z doterajších 12 na 10 % a v najvyššom daňovom pásme z doterajších 42 na 38 %. Súčasne sa navrhuje aj úprava v rámci daňových pásiem tak, že sa znižuje doterajších 7 pásiem na 5 pásiem a upravujú sa rozpätia týchto pásiem. Rovnako sa menia aj sadzby dane v jednotlivých daňových pásmach. Napríklad doterajší najvyšší základ dane 1 128 000 a viac sa znižuje na sumu 540 000 a viac. Ďalšie zníženie daňového zaťaženia príjmov fyzických osôb sa navrhuje pre tých daňovníkov, ktorí majú príjmy z poľnohospodárskej výroby, lesného a vodného hospodárstva, zo živnosti, ak sumu dane, o ktorú prevyšuje daňová povinnosť výšku dane vypočítanú sadzbou dane platnú pre právnické osoby, vynaložia na obstaranie hmotného investičného majetku. Návrhom zákona sa zavádza mechanizmus valorizácie nezdaniteľnej časti základu dane na daňovníka prostredníctvom koeficientu, ktorý sa ustanoví na príslušné zdaňovacie obdobie zákonom o štátnom rozpočte. V návrhu sa spresňujú a dopĺňajú ustanovenia o paušálnej dani. Napríklad zvyšuje sa doterajšia suma rozhodujúcich príjmov z 1,5 mil. na 2 mil. Spresňuje sa spôsob uplatňovania príspevku na doplnkové dôchodkové poistenie pri výpočte preddavkov na daň z príjmov zo závislej činnosti a z funkčných požitkov. Spresňujú sa ustanovenia v zdaňovaní majetkových prírastkov v nadväznosti na navrhované úpravy v zákone č. 511. Navrhuje sa nové znenie ustanovenia v možnosti fyzických osôb rozhodnúť o použití 1 % zo sumy zaplatenej dane na verejnoprospešné účely, ktoré podrobne rieši postup, akým sa toto rozhodnutie daňovníkov bude v praxi uplatňovať. V časti návrhu novely zákona, ktorá sa vzťahuje k právnickým osobám, je navrhnuté postupné znižovanie sadzby dane z príjmov právnických osôb v roku 2002 až 2006. Chcem uviesť, že v spoločnej správe k tomuto je ustanovenie, ktoré iným spôsobom rieši otázku sadzby dane právnických osôb, a to na rok 2002. S cieľom zosúladenia podmienok na poskytovanie úľav na dani z príjmov podľa § 35 sa tieto dopĺňajú tak, aby boli zosúladené s požiadavkami Európskej únie a tiež aby sa spresnil ich vzťah k ustanoveniam zákona o štátnej pomoci pri zachovaní princípu nezavádzania daňovej retroaktivity v nadväznosti na plnenie podmienok čerpania daňovej úľavy, čiže daňového úveru. Predmetná úprava zabezpečí právnu istotu zahraničných investorov. S cieľom zreálnenia výšky daňovej povinnosti finančným tokom a priblíženia daňového základu účtovnému hospodárskemu výsledku sa budú môcť do daňových výdavkov zahrňovať aj opravné položky k nedobytným pohľadávkam podľa podmienok uvedených v zákone, a to vo výške 50 % alebo 75 % nominálnej hodnoty pohľadávky. Navrhovaný zákon obsahuje aj úpravu ustanovení, ktoré sa vzťahujú k odpisovaniu hmotného majetku a nehmotného majetku s účinnosťou od 1. 1. 2003. Vážená poslanecká snemovňa, ide o veľmi dôležitý zákon, preto by som vás chcela požiadať, aby ste podporili vládny návrh zákona. A k jednotlivým bodom spoločnej správy a prípadným ďalším pozmeňujúcim návrhom by som sa potom chcela vyjadriť neskôr. Ďakujem za pozornosť. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem pekne, pani ministerka. Prosím, keby ste zaujali miesto pre navrhovateľov. Dávam slovo určenému spoločnému spravodajcovi z Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre financie, rozpočet a menu predsedovi tohto výboru poslancovi Pálovi Farkasovi a prosím ho, aby informoval Národnú radu o výsledku rokovania výboru o tomto vládnom návrhu zákona a aby odôvodnil návrh a stanovisko gestorského výboru.