Hlina, Alojz, poslanec NR SR (2014-07-03):
Prvá Ficova vláda teda 1. 7. znížila DPH na lieky, o rok neskôr znížila DPH na knihy, dokonca prijala pána... pozmeňovací návrh pre spoločnosť nenormálne dôležitý, že aj notové osnovy majú byť so zníženou, to bolo prijaté formou pozmeňovacieho. Takto sme znižovali sadzby, čiže v súčasnosti máme 10 % DPH na knihy a lieky, ale dovoľte mi uviesť, efekt zníženej DPH má zmysel vtedy, keď je to v trhovom prostredí. A lieky sú absolútne netrhové prostredie a, žiaľ, musím povedať, už aj knihy. Tým, že došlo k ovládnutiu jedného reťazca kníhkupectiev, tak v zásade aj kníhkupectvo je už v zásade, sa dá povedať, že netrhové prostredie, ale lieky sú absolútne netrhové prostredie. Lieky sú absolútne netrhové prostredie, čiže ak niekto vyslal signál, že ak sme teda znížili a pomohli, v zásade ste nepomohli len tým ľuďom, ktorí to tak či tak predávajú, ste im umožnili, že menej odvedú, lebo odvedú nie 20 % alebo v tom čase 19, ale odvedú 10 %. Čiže ja by som, politicky to možno sa to dobre predávalo, dobre to chutilo, ale aplikačne to malo význam iba pre tých, ktorí to zabezpečili. Čiže tým, čo dotlačili sem lieky, lebo to politicky znie dobre, len viete, lieky hradí štát, cenu stanovuje štát a voľnopredajných liekov, no ja neviem, koľko ich je. Paralen alebo koľko? A jak sa tam objavil ten trhový efekt, to generovanie, generovanie toho, že, že sa to znížilo, minimálne. Čiže to je, to bolo podľa mňa, nechcem povedať, že nulitné, ale to malo aj politické efekty a možno minimálne, minimálne dopadové. Tam sme nabúravali alebo je stále nabúrané to, že nemáme jednotnú DPH. Čiže ani teraz, treba povedať, že nemáme jednotnú DPH, poznáme dve sadzby. Poznáme 20 a poznáme 10, hej, a pri týchto položkách, ktoré, ja si dovolím tvrdiť, že sú nie celkom oprávnené, ale že to tam je úplne v poriadku. Potom bolo treba urobiť politický návrh a to prešlo poslaneckou, návrhom, ešte Mečiarovi tesne pred voľbami, myslím, že tak to bolo, že predaj z dvora. Predaj z dvora, sa znižovala sadzba, tam už bola dokonca tretia, že 6 % DPH, prešiel asi kvôli politike, ale on bol v zásade zlý. Ten návrh bol zlý, lebo naozaj a skutočne zmotal ten systém tak, že sa tomu, tomu už nikto nerozumel. Boli tam položky, ktoré v zásade boli z určitého pohľadu až smiešne, že králičie mäso a neviem čo. Hej, že to bola politická záležitosť. Nástupom ďalšej vlády, teda vlády pani Radičovej pán Mikloš zrušil, zrušil predaj z dvora a zníženú sadzbu DPH. Avšak, a prečo to hovorím, ja tu nechcem obťažovať ľudí históriou, hovorím to preto, že ak by bola nejaká obrana typu, že nabúravame, nasledujú po zrušení tejto 6 % dane z predaja z dvora, nasledujú poslanecké návrhy tria premiér, teda v tom čase nebol premiér, ale poslancov Fico, Kažimír, Počiatek, kde predložili prvý poslanecký návrh, že vracajú späť predaj z dvora, 6 % DPH, a chceli zároveň znížiť z 20 na 19. To predložili ako poslanecký návrh, niekedy február 2011 a o dva mesiace predložili ďalší, kde už teda vynechali predaj z dvora a dali iba 19, a to im Sulík zrušil, lebo že to majú opakovane. Hovorím, teda tu som sa k tomu dopracoval. Chcem povedať, že búrajme mýty nejakých kamenných dosiek, búrajme mýty, že to tak nie je. Čiže pánu ministrovi, jeden kolík mu z ruky vyrazím, čiže keby chcel povedať, že potraviny a neviem čo, tak sám bol predkladateľom pozmeňovacieho návrhu, ktorý bol zle uchopený, lebo uchopiť predaj potravín cez predaj potravín z dvora, tam bola tá, tá dovysvetlivka, že čo sú potraviny z dvora, z aplikačnej praxe bolo nulitné a veľmi zlé. To, s tým sa ja stotožňujem. Napriek tomu to predkladali. Ja si dovolím predložiť dobrý návrh, dobrý návrh, ktorý zníži DPH na základné čerstvé potraviny. Prosím vás, aby sme vedeli, že jak to funguje, to je, toto je colný sadzobník, colný sadzobník, ja mám ináč svoj klub – neviem, či už nazvem fanklub – ľudí, ktorí to prípadne pozerajú v tom televízore, ja to pre nich hovorím, tuná to fakt nemá význam. Strašne rušia, to je dosť neúcty, ale nevadí. Čiže, vážení, aby sme sa rozumeli, keď to budem aj čítať, že o čom hovorím, to je tak hrubá kniha, ale toto je v zásade len jedna časť a z toho vy ste, musíte sa riadiť týmto jednotným colným sadzobníkom, čiže stade vyberáte tie jednotlivé kategórie, to je nie, že napíšete do zákona jablká zelené. Hej, vy musíte tomu dať nejaký kód, čiže to chcem procedurálne, aby sme vedeli, že jak to bolo treba robiť. Čiže z toho sme cizelovali, ktoré sú základné čerstvé potraviny, a výber bol základné čerstvé potraviny v nespracovanom stave, ale sú tam dve, ktoré sú teda čiastočne spracované, a to je chlieb a maslo, ale všetky ostatné sú základné potraviny v nespracovanom stave, a to chcem, pán minister, povedať, neviem, koľko ste ma počuli, koľko nie, že ja vám dokonca to pokúsim, to povedať, že vám to ani tak neublíži z pohľadu príjmov štátneho rozpočtu. (Reakcia ministra.) Skúsim, dobre. Hovoríme o základných potravinách v čerstvom stave. Teraz, že aké sú efekty, teda okrem toho primárneho efektu, lebo potraviny ešte predsa len ako-tak v trhovom prostredí sú. Ešte ako-tak, i keď ste rozdelili trh medzi silných hráčov, a tí sa tlčú medzi sebou, ale za chvíľku sa dohodnú, čiže už aj tam to prestane byť trhové, ale ešte ako-tak to trhové je. Čiže je predpoklad, že znížením sadzby, nie kozmeticky, 1 %, s čím sa stotožňujem, ale s takouto mierou, dôjde, teda je vysoký predpoklad až istota, že dôjde k zníženiu cien potravín. Čiže to je prvý efekt, samozrejme, mimoriadne dôležitý u základných čerstvých potravín. Ak hovoríme o základných čerstvých potravinách, tým, že dôjde k zníženiu ich cien, by sme mohli sledovať aj sekundárne až terciárne efekty z toho v zdraví obyvateľstva prípadne. Viete, lebo je rozdiel, či si dáte trikrát pretočenú salámu, hej, alebo či si dáte, alebo si dáte niečo čerstvé, takže aj zdravotný efekt tam máme. Nehovoriac už o tom, že my môžeme, máme efekty z pohľadu, keď to je, zase je to čerstvá potravina, je tam vymenované a poväčšine tie čerstvé potraviny ťažko doveziete, i keď doveziete vzhľadom skrz ten colný sadzobník, z mimoriadne ďaleka, ale môže to mať efekty pre našu poľnohospodársku prvovýrobu, pán minister. To je tiež veľmi dôležité, to je jeden z tých, by som povedal, sekundárno-terciárnych efektov. A teraz vám pokúsim sa povedať, že prečo by to nemuselo mať až taký dopad na štátny rozpočet, ktorého ste vy strážcom. Pokúsim sa to povedať takýmto spôsobom, lebo stále hovoríme o čerstvých, nespracovaných potravinách, a poviem vám to na prípade, že nie konečného zákazníka, lebo konečný zákazník je konečný zákazník, konečný spotrebiteľ. To znamená, to zje, hej. Ale je spracovateľ a spracovateľ môže byť, aby sa nám to ľahko uchopilo, môže byť aj nejaký výrobca, že niečo robí z tých potravín, teraz aj gastronómia, hej. A teraz existujúci stav hovorí, keď – ja to počítam stále v korunách, stále mi to príde jednoduchšie –, keď existujúci spracovateľ potravín, to znamená nejaký výrobca alebo v gastronómii a nakúpi tovar, potraviny za základné nespracované potraviny, za sto korún, tak má daň na vstupe 20 korún. Teraz trebárs v tej gastronómii, tam sú marže relatívne slušné, čiže to, čo nakúpi, spracuje, teda uvarí a neviem čo a predá to za 200 korún, ERP-čky mu vyjde 200 korún. Z 200 korún je daň 40 korún. Započíta si s daňou naftu, to znamená, to, čo vstupuje, čiže štátu odvedie 20 korún. To je existujúci stav. A teraz si predstavme, že by sme prijali podľa mňa mimoriadne dôležité efekty, som povedal, a teraz hovorím, že prečo to neublíži až tak nášmu rozpočtu. Teraz modelujme to, že to prijmete. Čiže ak niečo stojí teraz 100 korún, je to ako-tak trhové prostredie, to znamená, tá cena by sa mala znížiť, pripusťme, teda budeme v ideálnom stave, na 90 korún. Čiže ten spracovateľ to, čo nakúpil za 100, teraz nakúpi za 90, z toho má daň na vstupe 9 korún, lebo už je 10 % DPH, čiže má 9 korún. Ale on zostane v tom module, čo bol, to znamená, po spracovaní to znova predá za 200 korún. Má daň na výstupe, má 40, odráta si daň na vstupe, na výstupe, zostane 31 korún povinnosť voči štátu. Výrazný rozdiel. Keď doteraz mal povinnosť voči štátu 20 korún, po prijatí tohto, spracovateľ bude mať povinnosť voči štátu 31 korún. To znamená, tam je tretinový nárast. A presne tak to je. My umožníme ľuďom, žeby si kúpili čerstvé potraviny, zdravé, môžeme tam dať aj ten dôvetok plus-mínus, lacnejšie, ale spôsobí to aj to, že spracovatelia odvedú tomuto štátu viac, pokiaľ to budete dobre prizerať. Čiže sa to jedno s druhým zaráta, čiže niekomu pomôžeme, druhému neublížime, lebo v zásade sa mu až tak veľa toho nemení okrem mierne vyššej daňovej povinnosti, ale tak nech sa páči. Je postavená otázka priorít, že voči komu alebo v čí prospech, alebo komu chcete pomáhať. Neviem, či som to dostatočne jednoducho vysvetlil, je to moja laická úvaha. Ja som sa nikdy nepasoval ani za právnika, ani za národohospodára, ja som poľnohospodár, nedoštudovaný ešte, ale takto laicky, laicky tu k tomu pristupujem a podľa mňa to má v sebe tú brutálnu logiku, ktorú my potrebujeme tuná v tomto parlamente mať. Keď chceme na konci vidieť toho človeka, ktorý ide do potravín, a teraz si dovolím, viete, vždycky je dobré vizualizovať ten zážitok, a to pomáha, to už aj Komenský povedal. Ja ten súbor tých základných potravín, o ktorom tento pozmeňovací návrh hovorí, v zásade tuná mám. (Rečník vykladá potraviny na rečnícky pult. Reakcie z pléna.) Hej, čiže ja to takto povykladám. Nehnevajte sa, ja viem, že to teda nie celkom sa hodí, ale nevadí, však tu už aj iné veci boli a ja naozaj chcem, chcem, aby sme sa my pristúpili na to, že naši ľudia (reakcie z pléna), že naši ľudia nie sú tí najhorší v Európe, že musia mať najdrahšiu DPH v Európe. Podľa mňa oni sú, naši ľudia sú ťažko skúšaní. Oni sú dobrí, naši ľudia sú dobrí, ja ich mám rád. Naozaj. Viete, koľko je tu v krajine dobrých ľudí? Strašne milých, takých ešte dobroprajných, takých, neni v nich taká, pardon, taká zloba. Viete, tu je častokrát, až nechápete, že koľko zloby sa v niekom nájde. Ale naši ľudia sú dobrí, fakt. A prečo musia platiť najdrahšiu DPH v Európe, nechápem, za potraviny? Čím si to zaslúžili, čo komu urobili, komu ublížili? Viete, že čo také, za koho hriechy platia? Viete? Neviem, chudáci, podľa mňa stojí za to nad nimi rozmýšľať. To je prípadne, keby mal niekto s tým problém, tak sa mu za to ospravedlňujem, ale keď som sa podujal tak, to tu povykladám. (Rečník pokračuje vo vykladaní potravín na rečnícky pult. Reakcie z pléna.) A teraz pozerám, ten asistent mi kúpil kuratá dva, ale to už jedno stačilo, ale... (Reakcie z pléna.) Vajcia dám tu, aby potom tu inšpirovalo niekoho. (Reakcie z pléna.) Vajcia som dal tu, aby to prípadne niekoho inšpirovalo, že keď bude predkladať nejaké návrhy, že budú mať tie návrhy... No. (Povedané so smiechom.) Prosím vás pekne, čiže toto je ono. Dobre, vážení poslanci? Prosím? (Reakcia z pléna.) Nie, nie, pivo tam nie je. Vážení poslanci, ľudia, ktorí to prípadne pozeráte, toto je ono! Toto je, čo je v návrhu. Čo je zlé na tom? Naozaj sme jediná krajina v Európe? Myslím, že Dánsko, alebo nie, dokonca Dánsko má, Maďarsko má dvojitú a má druhú najvyššiu DPH na potraviny. Ale oni majú najvyššiu DPH celkovo a na potraviny majú druhú, ale stále nižšiu ako my. Dobre? Čiže ja niekde ten prepočet mám, ale však to nie je také podstatné. V zásade aj keby boli jedna-dve krajiny, stále je jadro Európy, skutočná Európa, tie skutočné, proste veľké krajiny majú zníženú daň na DPH, na tom sa, verím, že zhodneme. Hej? O nič sú neni horší, o nich nie sú lepší tí ľudia ako naši. Neviem, prečo to tým našim robíme. Dovoľte, prečítam ten pozmeňovací návrh. Skôr ako ho prečítam, nerád by som niečo zabudol, ešte teda skôr ako ho prečítam, dovoľte mi, zakryjem prípadne, keby to bolo vidno, aby niekto nepovedal, že tu robím reklamu. Tu je účet za ten nákup, hej. (Rečník zobral do rúk pokladničný blok.) A to treba tiež povedať – a tu ma inšpiroval človek, ktorý sedí v kancelárii u pána podpredsedu Národnej rady, ktorý presne to povedal, a to teda sa hlásim, teda prihlasujem autorstvo jemu –, že ľudia si neuvedomujú, že tento nákup, ktorý som vyložil, tak z tohto nákupu, ten nákup je v hodnote 28 eur, ale z tohto nákupu 5 eur poslali tomu štátu, 5 eur poslali tomuto štátu. A naozaj, ľudia, vy z každého nákupu posielate tomuto štátu a tento štát to míňa aj na nás, aj na mňa. Z každého nákupu, ktorý si odnesiete z hypermarketu, si uvedomte, že dáte nejakú milióntinku centu na Hlinu, na Kaníka (reakcia z pléna), na Bugára (povedané so smiechom), proste áno, ľudia, vizualizujte si to, zhmotnite to. Naozaj vy prispievate nákupom v hypermarkete aj na nás, a teda, samozrejme, prispievate aj na školy, neviem čo všetko. A máte právo, vy máte plné právo vedieť, čo vám z tých peňazí platia, špeciálne keď, keď na to prispievate. Čiže tam chcem apelovať, že zvýšte prah citlivosti na to, že čo sa z tých peňazí platí a kto sa z tých peňazí platí. To znamená, že kto sa z tých vašich peňazí tuná sedí a presedí, kto, kto z týchto peňazí je schopný minúť na projekty typu Počiatkove cédečko, ktoré vám pošle esemesku, že na STK-čku, za miliardu. Buďte citliví, vážení, to nie je pravdou, to poviem v ďalšom návrhu zákona, nie je pravdou, že to platí Európska únia, to neplatí Európska únia, to platíte vy. To platíte vy z tých jabĺk, z toho chleba, z toho, z tohto nákupu to platíte vy. Tak máte právo a buďte, prosím vás, už k tomu citliví. Nehrajte tú hru, nepristupujte na tú hru, že s tým nič nemáte. Máte! Z tohto nákupu odišlo štátu 5 eur podľa existujúcich platných zákonov. Predložením tohto návrhu a jeho prípadným prijatím by ste z tohto nákupu tomuto štátu odviedli 2,5 eura. A vám garantujem, že nič by sa nestalo. Nikto by tu neplakal, nič by, rozpočet by sa nezrútil, lebo som sa to aj pokúsil vysvetliť na tom spracovateľskom. A keď pán minister bude pokračovať v tom trende, že naháňať tých, čo majú platiť, tak sme v zásade bilančne dobre. Nebojte sa. Máte právo na to, aby ste neplatili za potraviny najviac v Európe, vy máte na to plné právo. Tak keď vám ho niekto upiera, máte právo sa tomu brániť. Prečítam ho, len aby ľudia neboli prekvapení, že čítam niečo, čo v zásade nesedí. Ja to musím čítať podľa toho colného sadzobníka. Niektoré veci by som si aj ja vedel predstaviť ináč, že by sa mali nazvať. Ale nemôžem ich nazvať ináč, lebo tak to definuje colný sadzobník. Pozmeňujúci a doplňujúci návrh poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Alojza Hlinu k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon 222/2004 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (tlač 969), predložený na základe § 82 ods. 2 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon 222/2004 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony, sa dopĺňa takto: V čl. I sa za 16. bod vkladá nový 17. bod, ktorý znie: 17. V prílohe č. 7 sa pred číselný kód Spoločného colného sadzobníka „ex2844 40 – Rádioaktívne prvky a izotopy a zlúčeniny, iné ako podpoložiek 2844 10, 2844 20 alebo 2844 30; zliatiny, disperzie (vrátane cementov), keramické výrobky a zmesi obsahujúce tieto prvky, izotopy alebo zlúčeniny, rádioaktívne zvyšky – len pre zdravotníctvo“ vkladajú číselné kódy Spoločného colného sadzobníka 0201 – a teraz ideme – „0201 – Mäso z hovädzích zvierat, čerstvé alebo chladené“, „0202 – Mäso z hovädzích zvierat, mrazené“, „0203 – Mäso zo svíň čerstvé, chladené alebo mrazené“, „0204 – Mäso z oviec alebo kôz, čerstvé, chladené alebo mrazené“, „0206 – Jedlé droby z hovädzích zvierat, svíň, oviec, kôz, koní, somárov, múl alebo mulíc, čerstvé, chladené alebo mrazené“, „0207 – Mäso alebo jedlé droby z hydiny, položky 0105 čerstvé, chladené alebo mrazené“, „041 – Mlieko a smotana, nezahustené ani neobsahujúce pridaný cukor ani ostatné sladidlá“, „0405 10 – Maslo“, „0407 21 00 – Ostatné čerstvé vajcia: Z hydiny druhu Gallus domesticus“, „0701 – Zemiaky, čerstvé alebo chladené“, „0702 00 00 – Rajčiaky, čerstvé alebo chladené“, „0703 – Cibuľa, šalotka, cesnak, pór a ostatná cibuľová zelenina, čerstvá alebo chladená“, „0704 – Kapusta, karfiol, kaleráb, kel a podobná jedlá zelenina rodu Brassica, čerstvé alebo chladené“, „0705 – Hlávkový šalát (Lactuca sativa) a čakanka (Chichorium spp.) , čerstvé alebo chladené“, „0706 – Mrkva, repa, cvikla, kozia brada, zeler buľvový, reďkev a podobné jedlé korene, čerstvé alebo chladené“, „0707 00 – Uhorky šalátové a uhorky nakladačky, čerstvé alebo chladené“, „0708 – Strukoviny, lúpané alebo nelúpané, čerstvé alebo chladené“, „0709 – Ostatná zelenina, čerstvá alebo chladená“, „0807 11 00 – Vodové melóny“, „0808 – Jablká, hrušky, duly, čerstvé“, „0808 30 – Hrušky“, „0809 – Marhule, čerešne, višne, broskyne, slivky, trnky, čerstvé“, „0810 10 00 – Jahody“, „0810 20 – Maliny, moruše, černice a ostružinové maliny“, „0810 30 – Čierne, biele alebo červené ríbezle a egreše“, „0810 40 – Brusnice, čučoriedky a ostatné plody Vaccinium“, „1905 10 00 – Chrumkavý chlieb“, „2201 – Vody, vrátane prírodných alebo umelých minerálnych vôd a sýtených vôd, neobsahujúce pridaný cukor alebo ostatné sladidlá ani ochucujúce látky; ľad a sneh“. Vážení, toto je, v tom je k tomu odôvodnenie, ale to som už čiastočne povedal, ešte dopoviem. Toto sú tie potraviny. Ja viem, že pri niektorých ste sa možno pozastavili, ale to je naozaj z colného sadzobníka, to sa nedalo ináč napísať, iba tak, ako je v colnom sadzobníku. My sme dokonca pri výbere tých potravín boli opatrní, lebo pri niektorých je to ťažké, aby to v aplikačnej praxi nespôsobilo problémy, špeciálne tam je problém napríklad s rybami, lebo rybie filé, keby ste vyňali, že kaprovité a pstruhovité, tak nemáte colná položka filé, rybie filé kaprovité, pstruhovité, máte aj zložené aj s filami z tuniakov a morských rýb, čo sa nám zdá nenáležité pre túto chvíľu. Čiže pre túto chvíľu to tam nie je. Naozaj, že je to vyextrahované takým spôsobom, že hovoríme o čerstvých domácich potravinách v nespracovanom stave okrem masla a chleba, ktoré sú z našej proveniencie. To znamená, to sú naše domáce v zásade potraviny alebo blízkeho okolia. Ale hlavne čo chcem povedať, že ľudia našej krajiny majú na to právo. Pán minister, ľudia našej krajiny majú právo na to, aby nemuseli platiť najdrahšie potraviny v Európe. Ja nebudem z tých tuná našich, ktorí sa teraz, budú po vás štekať v tom, že mala by ísť z 20 na 19. Podľa mňa je to neúčinné, presne to. Stotožňujem sa, plne stotožňujem, že by to nemalo ten efekt, nemalo. Ale vyňatie časti týchto potravín a prekategorizovanie do druhej, zníženej sadzby bude mať efekt na konečnú cenu, bude, lebo ešte potraviny, opakujem a tým končím, ešte ako-tak trhové prostredie je, ešte ako-tak trhové prostredie je, čo neplatí pre lieky a už neplatí, žiaľ, ani pre knihy, lebo tam to je už silne zmonopolizované. Nechám to na vás, vážení poslanci, takých apelov však tu už zaznelo, možno ešte zaznie. Podľa mňa ľudia naši sú dobrí, naozaj sú, sú tam takí, akí sú, ale sú, poväčšine sú to dobrí, ťažko skúšaní ľudia, ktorí naozaj bojujú o to, aby žili slušný život, a ničím si nezaslúžili ten hriech, že musia platiť najvyššiu daň za potraviny, ničím. Ničím si nezaslúžili to, že platia najdrahšie energetiku, že energetická chudoba u nás je najvyššia. Ani to si ničím nezaslúžili. To možno budeme rozprávať v inom. Teraz máme šancu a čas zmeniť toto, aby za tieto potraviny, čo sú okolo mňa, prípadne sa ospravedlňujem, ktorý má s tým nejaký problém, aby tí ľudia si mohli kúpiť o niečo lacnejšie. To bolo zmyslom môjho vystúpenia. Ďakujem pekne.