B. Bugár, podpredseda NR SR: (2002-11-07):
O slovo požiadal predseda Najvyššieho súdu. Preto sa pýtam, či je všeobecný súhlas s tým, aby pán predseda mohol vystúpiť v rozprave. Je alebo nie je? (Hlasy z pléna.) Dobre, budeme hlasovať. Panie poslankyne, páni poslanci, prezentujme sa a hlasujme o tom, či Národná rada Slovenskej republiky umožní vystúpiť v rozprave pánovi predsedovi Najvyššieho súdu. Nech sa páči, prezentujme sa a hlasujme. (Hlasovanie.) Prítomných 113 poslancov, za návrh 58, proti 23, zdržalo sa 30, nehlasovali 2. Konštatujem, že Národná rada sa rozhodla, že pán predseda Najvyššieho súdu môže vystúpiť v rozprave. Nech sa páči, pán predseda. (Potlesk.) Š. Harabin, predseda Najvyššieho súdu SR: Vážený pán predseda parlamentu, vážený pán predsedajúci, vážené dámy, vážení páni, dovolil by som si upozorniť na niekoľko dôležitých momentov v súvislosti s otázkou znižovania platov sudcov okrem samotnej otázky procedurálnej možnosti vôbec rokovať o znižovaní platov sudcov a návrhu vlády v tomto smere. Sudcovská nezávislosť sa opiera nielen o inštitucionalizovanú, ale aj ekonomickú nezávislosť. Názory tvrdiace, že sa dosiahol prijateľný, povedal by som, rozumný kompromis v tom smere, že sa platy sudcov budú zvyšovať až od 1. júla 2003, považujem za irelevantný, pretože v otázke nezávislosti totiž nemôžu byť prípustné žiadne kompromisy. Aspoň v krajinách EÚ to evidentne platí a platí to aj v krajinách Vyšehradskej štvorky okrem Slovenska. Chcel by som upozorniť v tejto súvislosti na jeden dôležitý moment. Autori noviel zákonov súvisiacich so schvaľovaním štátneho rozpočtu neustále argumentujú, že sa iba odloží zvyšovanie platov sudcov k 1. 7. 2003. Zákon o výške platov sudcov bol schválený a prijatý ešte v roku 2000. Teda keď je účinný tento zákon, myslím sudcovský, a bude v parlamente zmenený, tak dôjde k znižovaniu platov od 1. 1. 2003 do 1. 7. 2003. Nejde o odklad zvyšovania platov k 1. 7. 2003. Treba úprimne priznať, že iba v priebehu posledných 4 rokov ide už o tretie znižovanie platov. Prvé bolo realizované na jar v roku 1999 a vtedy som prvýkrát vystúpil v parlamente proti znižovaniu platov. Druhé nepriame bolo v roku 2001, keď začal platiť nový zákon o sudcoch, avšak ustanovenia o platových pomeroch sa atypicky a neštandardne presunuli až na obdobie od 1. 1. 2003. A tretie sa má uskutočniť teraz od 1. 1. 2003. Pri tej príležitosti sa chcem opýtať kompetentných a zodpovedných ústavných činiteľov, že kto z nich je schopný poskytnúť dôveryhodné záruky o neznižovaní platov od 1. 7. 2003, resp. od 1. 1. 2004, keď, ako som už spomínal, za posledné 4 roky ide skoro o pravidelný a podľa môjho názoru mimoriadne nebezpečný precedens znižovania platov sudcov. Pred mesiacom som sa zúčastnil na medzinárodnej konferencii v Budapešti predsedov Najvyšších súdov krajín Vyšehradskej štvorky plus Slovinska a Chorvátska, kde sa predmetom rokovania stali i otázky platové. V tejto spojitosti chcem upozorniť, že slovenskí sudcovia v porovnaní s krajinami už spomínanými majú nepochybne najnižšie platy, a pritom ekonomická situácia týchto krajín nie je o nič lepšia ako u nás. V Maďarsku práve prebieha diskusia o zvyšovaní platov našich maďarských kolegov a nedávno inštalovaný maďarský predseda Justičnej rady, ktorá, mimochodom, má oveľa silnejšie ústavné postavenie ako Súdna rada na Slovensku, totižto personálne pokrýva takmer všetky právomoci ministra spravodlivosti v porovnaní so Slovenskou republikou, pán Lomnici pohrozil podaním demisie, keď sa tak nestane. Minulý týždeň vláda Maďarskej republiky schválila zvyšovanie platov maďarských kolegov. Iba na ilustráciu ešte dve poznámky z hľadiska zahraničných skúseností. Počas rozhovorov s Justičnou radou Tadžikistanu a predsedom Ústavného súdu Alžírska zahraniční partneri nevedeli pochopiť, ako je možné, že dochádza u nás k znižovaniu platov sudcov, pretože u nich je prax taká, že keď sa platy nezvyšujú, tak v žiadnom prípade nedochádza k ich znižovaniu. Pokiaľ sa dobre pamätám, všetky politické strany, či koaličné alebo opozičné, mali vo svojich programoch nie destabilizáciu, ale stabilizáciu súdnictva. Znižovanie platov sudcov v žiadnom prípade neprispeje k stabilizácii súdnictva. Dovolím si podotknúť aj jeden dôležitý fakt vyplývajúci z hodnotiacej správy Európskej komisie, pokiaľ ide o náš prístupový proces, teda Slovenska vo vzťahu k Európskej únii. Tam sa totižto hovorí, že jedným z hlavných zdrojov alebo dôvodov korupcie na Slovensku vrátane justície sú aj nedostatočné platy sudcov. A my ešte tieto nedostatočné platy sudcov ideme znižovať. Pokiaľ ide o znižovanie platov sudcov, k tomu sa jasne a zreteľne vyjadrila Asociácia sudkýň Slovenska, takisto ďalšie dve stavovské organizácie: SÚNS a Združenie sudcov Slovenska, takisto Rada sudcov na mimoriadnom zasadnutí. Jednoznačne odmietli znižovanie platov. Chcem upozorniť na to, že práve znižovanie platov môže znamenať už spomínanú destabilizáciu v tom smere, že odídu z justície ďalší dobrí a kvalifikovaní a odborne spôsobilí sudcovia do komerčnej sféry. Asi netreba pripomínať, že Slovenská republika vzhľadom na počet sťažností či už na štrasburskom súde alebo teraz momentálne na Ústavnom súde má veľké problémy s realizáciou ústavného práva na súdnu ochranu v primeranej lehote a v tej spojitosti aj s primeraným finančným zadosťučinením, ktoré má v kompetencii teraz Ústavný súd poskytnúť občanom. Ja sa pýtam, či znižovanie platov a finančný efekt, ktorý by malo priniesť pre ekonomiku Slovenska toto znižovanie, je porovnateľný vôbec s finančným – nenazvem to odškodňovaním, pretože to nie je správny výraz – primeraným zadosťučinením, ktorého sa títo občania na Ústavnom súde dovolajú. Toto zatiaľ nikto nevyčíslil. Chcem vám povedať to, že jednoducho tento efekt podľa mojich prepočtov je absolútne neporovnateľný s tým, čo nás čaká s prieťahmi v konaní a s finančným zadosťučinením, ktoré Ústavný súd bude priznávať občanom za prieťahy v súdnom konaní. Treba povedať aj to, že znižovanie platov sudcov zrušením príslušných ustanovení sudcovského zákona zároveň znamená aj vyvolávanie nedôvery občanov v existujúci právny poriadok a napomáha právnej nestabilite. Akú majú istotu občania, že nebudú zrušené aj iné zákony, ktoré sú súčasťou nášho právneho poriadku? Na záver pripomeniem iba to, čo som už spomínal hneď v úvode. Súdna rada je ústavný orgán v zmysle poslednej novely ústavy, ktorá má svoje kompetencie dané ústavou a aj zákonom o Súdnej rade. V týchto kompetenciách sa jasne hovorí aj to, že Súdna rada sa musí vyjadriť okrem otázky štátneho rozpočtu aj k všetkým zákonom, ktoré súvisia s justíciou. Súdna rada sa k tejto otázke nemohla vyjadriť, pretože až včera minister spravodlivosti Súdnej rade poslal predmetný materiál. Mám tu aj v podstate toto podanie zo 6. 11. Takže chcem len podotknúť to, že tu sa obchádzajú ústavné právomoci Súdnej rady. Súdna rada je ústavný orgán, ktorý je porovnateľný s parlamentom a s vládou. A Súdna rada nemala možnosť sa vyjadriť. Aj napriek tomu dochádza k prerokovaniu tohto materiálu vlády dnes v parlamente, čo považujem ja za procesnú prekážku. Ďakujem veľmi pekne. (Potlesk.)