T. Mikuš, poslanec: (2003-12-11):
Nejdem sa zaoberať minulosťou, dotknem sa skôr prítomnosti, ale hlavne budúcnosti. Uvedomujem si, že tvorba štátneho rozpočtu nie je jednoduchou úlohou pre žiadnu vládu. Je totiž potrebné zvážiť obrovské množstvo súvislostí, vzťahov, legislatívnych noriem a, samozrejme, zváženie určitých predpokladov, podľa ktorých by niektoré subjekty sa mali v budúcnosti správať, a teda predpokladať, ako sa ten-ktorý parameter naplní. Nie je jednoduché dosiahnuť rovnováhu medzi príjmami a výdavkami, udržať stabilné motivujúce a rozvojové trendy podporujúce podnikateľské prostredie a zároveň udržať na potrebnej úrovni všetky funkcie štátu, ktorých plnenie občan od štátu, teda vlády očakáva. A občan vytvárajúci hodnoty alebo občan, ktorý hodnoty vytváral a jeho príbuzní toto plnenie oprávnene požadujú. Oprávnene očakávajú. Nie je jednoduché to, o čom som hovoril, ale to už je povinnosť vlády. Uvedomujem si parlamentné počty a parlamentné skúsenosti, a preto neočakávam zásadné zmeny. Nebudem sa teda zaoberať jednotlivými kapitolami, predpokladmi a vzťahmi. Zmienim sa iba o niektorých zásadných veciach, o ktorých tu už bolo diskutované, ale ja považujem za potrebné tiež k nim zaujať stanovisko. Napríklad zavedenie rovnej dane a zo zvýšenej sadzby dane z pridanej hodnoty očakávané príjmy sú podľa mnohých odborníkov nadhodnotené a hovoria, že nedostatok prostriedkov vyplývajúcich z tohto experimentu bude okolo 10 miliárd korún. Ja by som bol rád, aby to bolo tak, ako hovorili predkladatelia, čo všetko rovná daň prinesie. Obávam sa, že skôr prídeme k záveru, že to bol iba experiment, ktorý nevyšiel. Ďalšou významnou príjmovou zložkou majú byť zdroje z európskych fondov. Veľakrát sme o probléme diskutovali. Zaujímali sme stanoviská už vo výboroch. Mnohí z nás si uvedomujú výpadky na úrovni okolo 15 miliárd korún. V tomto prípade sa však neopieram iba o názory slovenských odborníkov, ktorí zaujali kritické stanoviská, ale opieram sa aj o hlasy, ktoré zazneli z Bruselu, ktoré tvrdia, že novo prijaté krajiny nevyčerpajú prostriedky na viac ako 35 až 40 percent. Rád by som ešte raz zhrnul niektoré riziká, ktoré podľa názoru odborníkov naozaj predstavujú úskalia, ktoré môžu štátny rozpočet rozložiť. Prvým rizikom z tohto pohľadu je fakt, že štátna pokladnica a agentúra na riadenie dlhu a likvidity, s ktorými štátny rozpočet počíta už ako s plne funkčným vyladeným nástrojom na riadenie verejných financií, ešte neexistuje. Počíta sa s neovereným a neodskúšaným zavedením v priebehu roka 2004. Ďalej. Chýba nevyhnutná legislatívna základňa prijatých zákonov v Národnej rade Slovenskej republiky, s ktorými však už rozpočet na  budúci rok na pevno počíta. Ďalej by sme mohli hovoriť o inflácii, s ktorou sa počíta na rok 2004  vo výške 8,1 percenta, v októbri tohto roku už to však bolo takmer 10 percent. Blíži sa to viacej k 10 ako k 9  percentám. Ďalším predpokladom, o ktorom by sa dalo diskutovať, je úroveň nezamestnanosti. Počíta sa s necelými 15  percentami, avšak je evidentné, že reálna nezamestnanosť je okolo 18  percent. Ako sa to dosiahlo, nebudem rozoberať toto číslo. Ďalej pokles reálnych miezd. V roku 2004 sa očakáva 0,6 percenta, v tomto roku to boli už takmer 2 percentá. Ďalším rizikom je to, že návrh rozpočtu vychádza z vývoja cien ropy na budúci rok na úrovni  26 dolárov za barel a už dnes sa cenová hladina pohybuje na úrovni 31 - 32. Ďalej rast ekonomiky okolitých krajín a rast ekonomiky slovenskej, sú to prepojené nádoby. Aj tam by sa dalo veľmi, veľmi, veľmi diskutovať o tom, či sa predpoklady naplnia. A potom finančná pozícia, o ktorej som sa už zmienil okrajovo, voči EÚ. Hovorí sa, že by mala byť pozitívna - takmer 17,3 miliardy, ale podľa niektorých hlasov môže skončiť na úrovni  -2,5 miliardy a sú k tomu aj priložené, samozrejme, podklady, dôvody, prečo to tak môže byť. Potom celková pripravenosť Slovenskej republiky na čerpanie fondov z Európskej únie. Rezortné ministerstvá, cez ktorých kapitoly by mali prúdiť európske financie, nie sú pripravené. Neexistuje dostatočná koordinácia, nemajú pripravené personálne, technické a odborné zázemie, často sme sa o tom bavili, boli sme ubezpečovaní, že to bude inak, ale realita ešte nezodpovedá našim požiadavkám a potrebám. No a najzásadnejším problémom je to, že Slovensko nemá vypracovanú a prijatú konzistentnú hospodársku politiku. Toto všetko sú dôvody, ktoré ma vedú k pochybnostiam o tom, že štátny rozpočet v tejto podobe bude fungovať. Mohli by sme sa zaoberať aj výdavkovou časťou rozpočtu, ktorá má zabezpečiť funkcie štátu, ktorých plnenie občan oprávnene očakáva. Nie sú pokryté na potrebnej úrovni. Nebudem opakovať jednotlivé položky, pridám svoj hlas iba k tým návrhom, ktoré žiadajú pokrytie oprávnených potrieb poľnohospodárov, predstaviteľov samospráv, požiadavky akademickej obce, požiadavky smerujúce k správnemu plneniu sociálnych a zdravotných funkcií štátu, požiadavky na výstavbu bytov, požiadavky na riešenie problémov nezamestnanosti, požiadavky na prostriedky na ochranu životného prostredia a zachovania biodiverzity, požiadavky na dostatočné financovanie vzdelávania a kultúry, požiadavky na financovanie vedy a techniky, požiadavky na financovanie a posilnenie ekonomickej dimenzie slovenskej diplomacie, požiadavky na zaistenie vnútornej a vonkajšej bezpečnosti Slovenska. Želal by som občanom Slovenska, aby sa naozaj naplnili tie pozitívne očakávania, ktoré boli prezentované predkladateľmi. Mám však o nich silné pochybnosti. Pochybnosti opierajúce sa o názory odborníkov. Myslím si, že naším spoločným cieľom, ktorý je prinajmenšom taký dôležitý ako správny rozpočet na rok 2004, je vytváranie predpokladov na tvorbu dobrých vyrovnaných rozpočtov v budúcich obdobiach. Položme si otázku, kedy a za akých okolností tento stav dosiahneme, kedy a za akých okolností budeme schopní vytvárať dobré vyrovnané štátne rozpočty. Ja si nerobím nárok, že by som vedel odpovedať na túto otázku v celej jej šírke, ale som presvedčený, že tento stav je možné dosiahnuť iba vtedy, ak naozaj bude spracovaná konzistentná hospodárska politika a jej integrálne súčasti, v ktorých by boli zakotvené priority rozvoja slovenskej ekonomiky a priority rozvoja Slovenska ako celku. Priority, ktoré by mali byť zamerané na rozvoj infraštruktúry štátu a problémy hospodársky najslabších východných regiónov Slovenska. Priority, ktoré by mali prechádzať prinajmenšom dvomi volebnými obdobiami, ktoré by boli všeobecne prijateľné. O dvoch volebných obdobiach hovorím preto, aby sa posilnila stabilita hospodárskeho smerovania, ktorá môže byť ohrozená pri zmenách zloženia vládnej moci. Taký stav máme aj teraz. Samozrejme, možné zmeny priorít a zmeny smerovania vyplývajúce z objektívnych faktov sú považované za samozrejmé. Pevné stanovenie priorít, ktoré by podporovala rovnako koalícia, ako aj opozícia, a formovanie stabilného nejednoznačného a motivujúceho podnikateľského prostredia by vytváralo možnosti na riešenie vážneho problému našej spoločnosti, ktorým je nezamestnanosť. Zapojenie maximálneho množstva občanov do tvorby hodnôt je tým najzákladnejším predpokladom na tvorbu budúcich dobrých vyrovnaných štátnych rozpočtov, ktoré umožnia plniť štátu tie funkcie, ktoré od neho každý občan očakáva. Avšak ťažko bude možné tento stav dosiahnuť, ak si štát nezachová rozhodovacie právomoci vo významných ekonomických nástrojoch produkujúcich finančné zdroje pre štátny rozpočet a poskytujúcich zamestnanosť a v konečnom dôsledku podmieňujúcich funkčnosť štátu ako celku. Hovorím o strategických podnikoch alebo sieťových odvetviach. Prikladám poznámku. Ak niekto nemá dosť a potrebuje si požičať, obyčajne sa dá požičať vtedy, ak ten niekto má dobre ekonomicky fungujúci majetok a má dobrých správcov. Myslím si, že ten niekto v tomto prípade je Slovenská republika, ten dobre fungujúci majetok sú naše strategické podniky. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, keďže podľa mojej mienky existujú oprávnené pochybnosti o naplnení príjmovej časti štátneho rozpočtu na rok 2004 a oprávnené pochybnosti o úspešnosti reforiem a oprávnené požiadavky na zvýšené financovanie jednotlivých kapitol výdavkovej časti, a keďže neexistuje konzistentná hospodárska politika a jej integrálne súčasti a nie sú stanovené dlhodobé priority rozvoja ekonomiky Slovenska a štátu ako celku aspoň na dve funkčné obdobia spolu so stabilným motivujúcim podnikateľským prostredím, nemôžem dať tomuto návrhu svoj hlas. Preto ho v predkladanej forme nepodporím. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)