Ľ. Jahnátek, minister hospodárstva SR: (2008-04-10):
Vážená pani poslankyňa, vaša informácia o výške dlhu v rezorte zdravotníctva vo výške 8,1 mld. korún pravdepodobne vychádza zo správy o vývoji dlhov v rezorte zdravotníctva k 31. 12. 2007, ktorú spracovalo ministerstvo zdravotníctva a ktorá sa v súčasnosti nachádza v medzirezortnom pripomienkovom konaní. Z predmetného materiálu vyplýva aj skutočnosť, že na tejto sume sa rozhodujúcou mierou podieľajú zdravotnícke zariadenia, a to v pôsobnosti ministerstva zdravotníctva sumou 5,8 mld. korún, zariadenia, ktoré boli transformované na akciové spoločnosti sumou 6 mil. korún a zariadenia, ktoré boli delimitované na obce a vyššie územné celky, ako i transformované na neziskové organizácie výškou 2,2 mld. korún. Zdravotné poisťovne sa podieľajú sumou 72 mil. korún. Materiál zároveň porovnáva vývoj týchto záväzkov podľa jednotlivých typov subjektov, ktoré v porovnaní so stavom k 31. 5. 2005 predstavujú pri zdravotníckych zariadeniach v pôsobnosti ministerstva zdravotníctva nárast o 3,8 mld. korún, pri zariadeniach transformovaných na akciové spoločnosti udržiavanie vyrovnaného hospodárstva a pri zdravotníckych zariadeniach delimitovaných na obce a vyššie územné celky a transformovaných na neziskové organizácie je pokles o 230 mil. korún. Zdravotné poisťovne v sledovanom období vykázali pokles dlhov o 1,1 mld. Sk. K disponibilným zdrojom v rezorte zdravotníctva môže ministerstvo financií uviesť nasledovné skutočnosti. Na objeme zdrojov v rezorte zdravotníctva predstavujú rozhodujúci podiel zdroje zdravotných poisťovní, ktorých príjem v sledovanom období, t. j. v rokoch 2005 – 2007 dosiahol úroveň od 69,7 mld. v roku 2005, vrátane nefinančných zápočtov oddlženia prostredníctvom spoločnosti Veriteľ, po 88,3 mld., ktoré mali zdravotné poisťovne k dispozícii podľa predbežných údajov v roku 2007. Zdroje zdravotných poisťovní tak v roku 2005 – 2007 vzrástli o 26,7 %. Výrazné tempo rastu zdrojov zdravotných poisťovní ovplyvnil predovšetkým rast zdrojov z výberu poistného od ekonomicky aktívnych osôb. Rast týchto zdrojov sa v rokoch 2005 – 2007 pohyboval od 5,9 mld. po 6,2 mld., pričom do roku 2005 tento nárast medziročne predstavoval iba čiastku 3,5 mld. Sk. Pri hodnotení zdrojov zdravotných poisťovní je potrebné uviesť, že na zvýšení tempa rastu zdrojov zdravotných poisťovní sa podieľala i zmena podielu podmienok platby poistného plateného štátom, ktorá bola v roku 2005 viazaná na referenčnú veličinu priemernej mzdy a sadzbu 4 % zo zákonom určeného vymeriavacieho základu. Vláda zároveň zvyšovala percento sadzby, ktoré v roku 2007 predstavovalo 4,33 %, na rok 2008 je určená vo výške 4,5 %. Okrem zdrojov zdravotných poisťovní plynuli v sledovanom období do rezortu zdravotníctva ďalšie verejné zdroje, a to prostriedky štátneho rozpočtu prostredníctvom rozpočtových kapitol ministerstva zdravotníctva, ministerstva obrany a ministerstva vnútra, prostriedky určené na oddlženie rezortu prostredníctvom spoločnosti Veriteľ a prostriedky z rozpočtov obcí a vyšších územných celkov. Po zohľadnení uvedených zdrojov boli rezortu zdravotníctva poskytnuté verejné zdroje v celkovej výške v roku 2005 v sume 81,1 mld. Sk, v roku 2006 84,1 mld. korún a v roku 2007 mal rezort k dispozícii spolu 92,5 mld. Sk z verejných zdrojov. Pri hodnotení objemu zdrojov v rezorte zdravotníctva sa však nemôžeme venovať iba verejným zdrojom, ktoré do neho plynú. Viaczdrojový systém financovania rezortu zdravotníctva umožňuje i vstup súkromných zdrojov, ktorý podľa údajov Štatistického úradu Slovenskej republiky vzrástol v sledovanom období o 37,3 %, a to 20,4 mld. Sk v roku 2005 na 28 mld. Sk, ktoré sa očakávajú v roku 2008. Celkový objem zdrojov v rezorte, t. j. verejných i súkromných zdrojov, tak v roku 2005 dosiahol 101,5 mld. Sk, v roku 2006 107 mld. korún a v roku 2007 celkovo 120,5 mld. Sk. Pri analyzovaní objemu zdrojov plynúcich do rezortu zdravotníctva ministerstvo financií dosiaľ nezaznamenalo nerovnomernosť v ich vývoji a predpokladá, že výrazné zvýšenie tempa rastu disponibilných zdrojov v rezorte v sledovanom období je ovplyvnené výkonnosťou ekonomiky a zmenami legislatívneho prostredia rezortu. Zároveň predpokladá, že uvedený trend bude pokračovať i v nasledujúcich obdobiach. V nadväznosti na uvedené ministerstvo financií po prvé nevidí dôvod, aby štát umelo vstupoval do finančných vzťahov v rezorte formou oddlžovania a po druhé vidí priestor na riešenie zadlženosti v rezorte zdravotníctva v prijatí adresných opatrení, ktoré vytvoria predpoklad na optimalizáciu organizačného a inštitucionálneho zabezpečenia rezortu a z neho následne vyplývajúcu optimalizáciu vnútorných finančných tokov, napríklad opatrenia, ktoré sú priebežne prijímané zo strany vecne príslušného rezortu ako optimalizácia siete zdravotníckych zariadení a podobne. Skončil som.