I. Šulaj, poslanec: (2004-10-26):
Chcel   by   som   upozorniť  na     § 19    ods. 3,   ktorý    hovorí o opakovaných plneniach, a my sme ho definovali nasledovne. V § 19 ods. 3 prvej vety sa slová „dňom, keď má byť podľa zmluvy zaplatené za opakovanie alebo čiastkovo dodávaný tovar alebo službu“ nahradzujú slovami „najneskôr posledným dňom obdobia, na ktoré sa platba za opakovanie alebo čiastkovo dodávaný tovar alebo služby vzťahuje“. Ak sa pamätáte, pri poslednej novele zákona o dani z pridanej hodnoty som na túto tému vystupoval a vtedy som hovoril, že takto definovaný § 19 ods. 3, ktorý teraz chceme meniť, nie je správny a metodicky problematický. Možnože málokto z vás si uvedomuje, že na základe tohto paragrafu si veľké telekomunikačné spoločnosti posúvali daň z pridanej hodnoty o jeden mesiac dopredu, a tým pádom štátny rozpočet realizoval nižšie príjmy. Boli zmenené okamžite zmluvy o poskytovaní čiastkových a opakovaných služieb s tým, že sa využila nejasnosť zákona, ktorá podľa súčasne platného zákona asi bude trvať do konca roku 2004. Mňa však zaujíma budúcnosť. Čo bude platiť od 1. 1. 2005 a či dôjde k podstatnej zmene. Som za to, aby daňová povinnosť vznikla najneskôr posledným dňom obdobia, na ktoré sa platba opakovane vzťahuje. Pýtam sa však, čo je to platba? Je to platba, ktorú definujeme v zmluve o čiastkovom alebo opakovanom plnení, pretože pri   týchto   čiastkových   a    opakovaných plneniach v zmysle zákona o dani z pridanej hodnoty musí byť stanovená zmluva.    To   znamená, ak   teoreticky     podpíšem  zmluvu   s telekomunikáciami alebo s nejakým iným subjektom, mám tam jasne povedané, že za dajme tomu mesiac september budem platiť do 15. dní nasledujúceho mesiaca, a to je v mesiaci október, alebo je platba všetko to, čo sa zaplatí na účet Slovenských telekomunikácií, a to môže byť niekedy možno až v decembri alebo v januári, pretože nemám dostatok finančných prostriedkov. Z metodickej stránky teda považujem aj túto novelu za dosť komplikovanú, možnože by sme mali definovať v usmernení, čo to platba je, alebo čo to platba nie je. Ďalej som rád, že sme  navrhli nový § 51, to je uplatnenie práva na odpočítanie dane. Veľmi ma zaujala v tomto § 51 jedna skutočnosť. Odpočítanie dane, uplatnenie práva na odpočítanie dane sa vykoná, to som už vstúpil do textu, ktorý je definovaný v odseku 39, vykoná odpočítanie dane v tom zdaňovacom období, v ktorom dostane doklad podľa ods. 1 písm. a) a c). Tu by som chcel požiadať pána ministra financií. Doteraz týmto dátumom získania dokladu vznikali veľké problémy, pretože niektoré daňové úrady si to vysvetľovali po svojom. Ak napríklad doklad z registračnej pokladnice by bol vypustený presne, vymyslím si 31. mája, považovali tento dátum a tento deň za dátum získania dokladu, čo v praxi bolo niekedy veľmi problematické. Som za to, aby usmernením ministerstva financií, tak ako bolo definované, myslím si že vo Finančnom spravodajcovi asi v osmičke, bolo plne akceptované aj na tieto doklady, koniec koncov doklad z registračnej pokladnice je takisto faktúra, a ak vzniknú ďalšie problémy, aby získanie dokladu či už v ďalšej legislatíve zákona o dani z pridanej hodnoty bolo jasne definované tým spôsobom, že získame minimálne ten dátum, keď teoreticky napríklad poviem, bol tento doklad zaevidovaný v daňovej evidencii. Nie je to totiž totožný dátum, keď zamestnanec dostane tento doklad, pretože v opačnom prípade naša daňová správa bude zahltená tisíckami dodatočných daňových priznaní. Takže možnože to je námet na budúce zdokonalenie zákona o dani z pridanej hodnoty. Ďakujem za pozornosť.