M. Gibalová, poslankyňa: (2009-12-08):
Obhajcovia tohto systému si môžu povedať, ale veď to je v poriadku, pretože i keď sa rozdiely medzi dávkami zväčšujú, ich relatívna úroveň zostáva zachovaná. Domnievam sa, že to nie je primerané práve preto, že ak je druhý pilier plne zásluhový, potom prvý pilier by mal mať výraznejšie prvky solidarity, ako je to dnes. Údaje z tabuľky sú znázornené v nasledujúcom grafe. Na vodorovnej osi je znázornená výška dôchodku a jednotlivé body v grafe predstavujú sumy, o ktoré vzrastie dávka po štyroch rokoch jej poberania. Modrý bod na tomto grafe predstavuje sumu, o ktorú vzrastie za štyri roky priemerný starobný dôchodok po inflácii a raste priemernej mzdy na úrovni 5 %. Návrh, ktorý predkladám, spočíva v tom, že sa mení spôsob valorizácie dôchodkových dávok tak, že suma navýšenia pozostáva z dvoch častí, a to z pevnej sumy a z percentuálneho navýšenia. Pevná suma, teda prvá časť navýšenia nezávisí od výšky dôchodku a je rovnaká pre každého poberateľa dávky. V tomto ponímaní pevná suma predstavuje istý prvok solidarity v systéme dôchodkového zabezpečenia. Určí sa ako jedna polovica priemernej sumy navýšenia dôchodkových dávok v príslušnom roku. Druhá časť navýšenia je zásluhová a je priamo úmerná výške dôchodkovej dávky. Je to suma, do ktorej sa premieta úroveň inflácie a rastu priemernej mzdy za predchádzajúci rok. Podobný systém valorizácie jestvoval už pred rokom 2004 s tým rozdielom, že mechanizmus určenia výšky pevnej sumy dôchodkovej dávky v tomto návrhu je presne definovaný a nezávisí od ľubovôle úradníkov. Týmto spôsobom úpravy výšky dôchodkových dávok sa dosiahne zmiernenie prehlbovania sa rozdielov medzi podpriemernými a nadpriemernými dôchodkovými dávkami, čo je podľa môjho názoru celkom oprávnene najčastejší dôvod kritiky súčasného systému valorizácie dávok zo strany občanov. Kvôli lepšej predstave o rozdieloch medzi doterajším a navrhovaným spôsobom valorizácie použijem ako príklad grafické vyjadrenie pre tie isté štyri úrovne starobných dôchodkov. Na tomto grafe hnedá čiara znázorňuje príslušné sumy navýšenia po štyroch rokoch valorizácie podľa súčasného mechanizmu. Pre štyri úrovne dôchodkových dávok, ktoré sú uvedené na vodorovnej osi, teda pre 5 100 Sk, 10 200, 18-tisíc a 25-tisíc. Čiara tehlovej farby znamená navýšenie týchto istých dávok podľa kombinovaného spôsobu, keď navýšenie je súčtom sumy pevnej dávky a sumy percentuálneho navýšenia podľa mechanizmu, ktorý navrhujem zakotviť do § 82. Ako z grafu vidieť, navrhovaný spôsob valorizácie zvýhodňuje nízkopríjmových poberateľov dávok, pretože po štyroch rokoch sa dávka 5 100 Sk zvýši o 1 630 Sk, čo je približne o 530 Sk viac, ako zodpovedá navýšeniu podľa teraz platného zákona. Pre starobný dôchodok, vo výške priemerného starobného dôchodku dnes to je 1 200 Sk, je rozdiel sumy navýšenia po štyroch rokoch takmer zanedbateľný, je nižší o 43 Sk. Najvýraznejšie rozdiely sú vo vysokopríjmových pásmach. Pre dôchodok vo výške 18-tisíc Sk spôsobí navrhovaný kombinovaný spôsob valorizácie zníženie o približne 900 Sk mesačne a pre dôchodok vo výške 25-tisíc korún spôsobí navrhovaný spôsob po štyroch rokoch zníženie dávky približne o 1 700 Sk. Tu však treba povedať, že nárast dávky pre osoby s dôchodkom vo výške 25-tisíc Sk bude po štyroch rokoch valorizácie aj tak viac ako dvojnásobný v porovnaní s dôchodkom na úrovni 5 100 Sk. Iný veľmi názorný spôsob porovnania súčasného a navrhovaného spôsobu valorizácie je na tomto grafe. Na vodorovnej osi sú opäť výšky dôchodkových dávok. Od 5 100 po 25-tisíc Sk. Hnedé stĺpce predstavujú navýšenie dávok po štyroch rokoch valorizácie za podmienok platného zákona § 82. Značné rozdiely vo výške hnedých stĺpcov odzrkadľujú značné rozdiely v sumách navýšenia dávok rôzne vysokých dôchodkov. Napravo od hnedých stĺpcov sú biele stĺpce, ktoré znázorňujú nárast dávok po štyroch rokoch valorizácie spôsobom, ktorý navrhujem v tejto novele zákona. Rozdiely vo výške bielych stĺpcov, teda v prírastkoch jednotlivých dôchodkových dávok už nie sú také markantné ako pri percentuálnej valorizácii, ktorú predstavujú hnedé stĺpce podľa súčasne platného paragrafu. Biele stĺpce v skutočnosti pozostávajú z dvoch zložiek. Z pevnej sumy a z percentuálneho navýšenia, čo je premietnuté v nasledujúcom grafe, kde je znázornené už dvojfarebné videnie. Dvojfarebné stĺpce teda predstavujú celkové navýšenie podľa kombinovaného spôsobu po štyroch rokoch. Oranžová časť stĺpcov predstavuje navýšenie o pevnú sumu. Toto je solidárna zložka sumy navýšenia a je rovnaká pre všetkých poberateľov bez ohľadu na výšku dávky. Šedá časť stĺpcov je zásluhová časť navýšenia, ktorá závisí od výšky stupienka, na ktorom sa nachádza poberateľ dávky, teda od výšky príspevkov zo mzdy do dôchodkového poistenia v aktívnom veku. Tu je zrejmé, že pri vysokých dôchodkoch tvorí zásluhová časť, teda sivé sfarbenie stĺpčeka stále veľmi významnú a dominantnú časť celkového kombinovaného navýšenia starobných dôchodkov po štyroch rokoch a pri porovnaní s výškou hnedých stĺpcov je zrejmý aj vplyv súčasného kombinovaného spôsobu valorizácie na celkové navýšenie dávok. V celom svojom doterajšom vystúpení som sa zamerala výlučne na to, aký vplyv majú dva porovnávané mechanizmy valorizácie dávok na sumu navýšenia dôchodkov. Na tomto poslednom grafe je znázornený konečný efekt obidvoch spôsobov valorizácie na celkový nárast dôchodkov. Smotanovo sfarbené stĺpce predstavujú dôchodky vo výške 5 100, 12 200, 18-tisíc a 25-tisíc Sk. Hnedé stĺpce sú dôchodky po štyroch rokoch valorizácie dnešným spôsobom podľa platného zákona a stĺpce tehlovej farby znázorňujú dávky valorizované podľa navrhovaného spôsobu, aký predkladám. Teda kombináciou pevnej sumy a percentuálne. Na tomto grafe vidieť konečný efekt obidvoch spôsobov zhodnocovania starobných dôchodkov a konečnú výšku dávky. Tento diagram ukazuje veľmi názorne, že kombinovaný spôsob valorizácie znamená mierny nárast pre nízkopríjmové dôchodky, zanedbateľný pre tých, ktorí majú priemerné, mierny pokles pre vysokopríjmové skupiny. Tu považujem za potrebné pripomenúť alebo povedať, že 50 %, teda polovica všetkých poberateľov starobných dôchodkov poberá dávku v intervale plus mínus 15 % od priemernej výšky dôchodku. Tejto skupiny poberateľov sa, ako som už povedala, navrhovaná zmena výrazne nedotkne. K najvýraznejším zmenám výšky dôchodkov dochádza v kategórii nižších, ktoré vzrastú, a v kategórii najvyšších, ktoré poklesnú. Tu treba ale veľmi zdôrazniť, že zásluhový prvok v systéme, ktorý zabezpečuje trvalé rozdiely vo výške rôznych kategórií dôchodkov zostáva mojím návrhom nedotknutý. Tu by som chcela na záver zhrnúť a povedať, že navrhovaný model úpravy výšky dôchodkových dávok, ktorý je kombináciou percentuálnej valorizácie a zhodnocovania pevnou sumou, vnáša do prvého piliera princíp solidarity a zároveň rešpektuje aj princíp zásluhovosti, vďaka čomu vyššie príjmoví poberatelia majú zabezpečenú vyššiu úroveň dávok po celý čas ich poberania. Je teda istou obdobou kombinácie prvého a druhého piliera aj pre tých, ktorí nie sú zúčastnení v druhom pilieri dôchodkového sporenia, a to bol cieľ, ktorý som chcela dosiahnuť svojím návrhom. Tento spôsob valorizácie rešpektuje princíp zásluhovosti, teda vyššia mzda znamená trvale vyšší dôchodok a zároveň vnáša do dôchodkového zabezpečenia prvok solidarity tým, že zmierňuje značné rozdiely vo valorizačnom navýšení vysokých a nízkych dôchodkov. Navrhovaný kombinovaný spôsob zhodnocovania dôchodkových dávok neovplyvní navýšenie priemerných dôchodkov, opakujem, podľa terajšieho mechanizmu, ale iba urýchli rast nízkych a spomalí rast vysokých dôchodkov. Ja verím, že túto moju snahu oceníte a prosím vás o podporu tohto môjho návrhu pri hlasovaní do druhého čítania. Ďakujem vám všetkým za pozornosť.