V. Novotný, poslanec: (2007-11-29):
Vážená pani podpredsedníčka, vážený pán minister, vážený pán spravodajca, dámy a páni, pokračujem teda ďalej. Pred obedňajšou prestávkou som hovoril o kapitole ministerstva zdravotníctva v štátnom rozpočte Slovenskej republiky a snažil som sa podrobiť jednotlivé čísla analýze a aj kritike, ale priznám sa skôr z pohľadu určitých súvislostí, ktoré v rezorte zdravotníctva všetci prežívame. Vo svojom predpoludňajšom vystúpení som hovoril o zvýšení poistného plateného štátom za svojich poistencov zo 4 % na 4,5 % na celý rok 2008 a o tom, že vláda neplní svoje programové vyhlásenie vlády, v ktorom sľubovala poistné za poistencov štátu vo výške 5 % už od roku 2007. Takže, je to druhý štátny rozpočet, v ktorom vláda neplní vlastné programové vyhlásenie vlády. Vláda na poistnom za svojich poistencov zaplatí len o 3,3 mld. slovenských korún viac ako v minulom roku. Hovoril som o tom, že v týchto 3,3 mld. slovenských korún nie je len zvýšenie zo 4 na 4,5 %, ale aj skutočnosť rastu priemernej mzdy v národnom hospodárstve, ktorej zo zákonom určeným percentom táto platba je. A keďže v roku 2008 bude štát platiť poistné za svojich poistencov z priemernej mzdy v národnom hospodárstve v roku 2006, teda v predminulom roku, ako je to napísané v zákone, tak v podstate bude platiť viac v dôsledku prudkého rastu priemernej mzdy v národnom hospodárstve v roku 2006, na čom má táto vláda pramalú, skoro žiadnu zásluhu. Hovoril som aj o tom, že zdravotníctvo je vraj prioritou tejto vlády. Do zdravotníctva ale vláda ako bonus pridáva 3,3 mld. slovenských korún. Len tak na porovnanie poľnohospodári dostali pridané viac než 7 mld. korún. A dávam teda na úvahu, čo je väčšou prioritou tejto vlády, či prasatá a jačmeň, alebo pacienti a zdravotníci. Paradoxne som hovoril aj o tom, že vláda týmto štátnym rozpočtom, ako aj novelou zákona o zdravotnom poistení, ktorú sme včera schválili, viac plní volebný program SDKÚ – DS ako vlastné programové vyhlásenie vlády, pretože volebný program SDKÚ – DS hovoril o 0,25-percentnom ročnom navyšovaní poistného plateného štátom za svojich poistencov a vláda v minulom roku zvýšila toto poistné o 0,33 %, čiže na 4,33 % a v tomto kalendárnom roku je to 4,5 %, takže v tomto je to bližšie a neviem povedať prečo k nášmu programu, k plneniu nášho programu ako k programovému vyhláseniu vlády. Hovoril som aj o tom, že je veľmi nešťastné, ak je na budúci rok plánovaných v kapitole poistné platené štátom dokonca menej peňazí, ako je to tohto roku, pretože to vyvoláva značnú neistotu u zdravotných poisťovní aj u poskytovateľov zdravotnej starostlivosti, ktorí teoreticky nemajú ani istotu rovnakej zmluvy v ďalšom kalendárnom roku pri kvalitnej zdravotnej starostlivosti, ak nejakú zmluvu dosiahnu v tomto roku. Ja som o tom presvedčený, že nakoniec tých peňazí bude viacej za poistencov štátu budúci rok, ako je to tohto roku. Ja som o tom presvedčený. Ale takto napísať rozpočet jednoducho nie je správne a stáva sa to už druhý rok, pretože aj v roku 2007, teda koncom roku 2006 na rok 2007 bolo plánovaných viacej peňazí ako v roku 2008. A k tej zmene došlo v posledných týždňoch, ako o tom svedčí aj vládny návrh novely zákona o zdravotnom poistení, kde ešte zvýšenie odvodov nebolo napísané. V ďalšej svojej časti som sa venoval peniazom z operačného programu zdravotníctvo. Chcel som povedať asi toľko, že operačný program zdravotníctvo je v odbornej verejnosti spájaný s veľkými nádejami, že pribudnú vzácne zdroje na modernizáciu zdravotníckych zariadení. Dovolil som si spočítať kapitálové výdavky, ktoré dáva štát do rezortu zdravotníctva. Nájdete ich v kapitole ministerstva zdravotníctva a spočítal som ich s finančnými prostriedkami, ktoré vláda očakáva, že prídu z operačného programu zdravotníctvo a sčítané a podčiarknuté v roku 2008 by tieto prostriedky na kapitálové investície a na rozvoj, na modernizáciu zdravotníckych zariadení mali dosiahnuť výšku 1 mld. korún a budúci rok 1,4 mld. korún, čo je veľké sklamanie vzhľadom na to, že aj v najťažších časoch slovenského zdravotníctva v rokoch 98 a 2002 za čias pána Šagáta a Kováča, keď boli ministrami zdravotníctva, išlo na kapitálové výdavky 2 až 3 mld. slovenských korún. A končil som pri disponibilných zdrojoch v zdravotníctve, kde by som chcel aj pokračovať. Hovoril som o tom, že je veľmi potešiteľný medziročný nárast disponibilných zdrojov v zdravotníctve, 15,7 % je naozaj pekné číslo. Disponibilné zdroje zdravotných poisťovní, ktoré tvoria rozhodujúcu časť v tomto náraste, narastú voči predchádzajúcemu kalendárnemu roku o 12,8 mld. slovenských korún. Treba ale vedieť, že z týchto 12,8 mld. slovenských korún pridáva vláda len 3,3 mld. do rezortu zdravotníctva, zvyšných 9,5 mld. je výsledkom vyšších odvodov platiteľov poistného pre rýchlorastúce mzdy v národnom hospodárstve a vyššiu zamestnanosť. Zdravotníctvo malo byť prioritou tejto vlády. Vláda ako bonus pridáva do rezortu 3 mld. slovenských korún, len 3 mld. Tu nepomôže odvolávanie sa na to, že je lepší výber poistného a medziročný nárast disponibilných zdrojov zdravotných poisťovní o 12,8 mld., lebo rozhodujúcu časť týchto peňazí, ako som už uviedol, tvoria vyššie odvody poistencov v dôsledku rastúcich miezd, viac platiteľov poistného v dôsledku nárastu zamestnanosti, dokonca aj v poistnom platenom štátom sa premieta výraznou mierou nárast miezd v národnom hospodárstve a len čiastočne zvýšenie percenta štátom. Chcem jasne povedať, že viac peňazí bude v budúcom roku v systéme zdravotníctva preto, lebo systém platenia poistného dobre nastavila predchádzajúca vláda, ale najmä preto, lebo ekonomika vďaka reformám rastie, rastú mzdy a zamestnanosť. Len minimálnou mierou má na náraste prostriedkov v rezorte podiel dnešná vláda. Jej zásluha je hlavne v tom, že systém platenia poistného nezmenila. Treba povedať, že ani 15-percentný medziročný nárast finančných prostriedkov v rezorte, ani 12,8-miliardový nárast disponibilných zdrojov zdravotných poisťovní v budúcom roku nebude znamenať to, čo by sme si všetci priali, aby pacienti a zdravotníci pocítili tento nárast v každodennej praxi. Naozaj, do rezortu pôjde viac peňazí, ale na jeho fungovaní sa to výrazne neprejaví. A viete prečo? Pre nešťastné zásahy vlády do systému a pre neschopnosť vlády riešiť pálčivé problémy slovenského zdravotníctva. V ďalšej časti, ak dovolíte, dámy a páni, hneď ako sa mi podarí spustiť laptop, by som chcel viacej hovoriť o negatívnych trendoch v zdravotníctve za jeden a pol roka vládnutia tejto vlády. Hneď ako to spustím, poprosím, aby ste mi prepli, je prepnuté. Ďakujem pekne. Tak ktoré sú to teda tie negatívne trendy v zdravotníctve za jeden a pol roka vládnutia tejto vlády? Vláda vzala poskytovateľom zdravotnej starostlivosti ročne cca 2 miliardy slovenských korún zrušením poplatkov za služby súvisiace s poskytovaním zdravotnej starostlivosti. Tieto peniaze ničím nekompenzovala. V prvom roku boli platonické náznaky toho, že štátne zdravotné poisťovne navýšia zmluvy, ale pozor, nie ceny, ktoré platia poskytovateľom zdravotnej starostlivosti, len zmluvy, čiže objednali si trošku viac zdravotnej starostlivosti. V ďalšom kalendárnom roku 2007 už o tom nebola ani zmienka. Poskytovateľom sme zobrali ročne 2 miliardy korún keš a ničím sme ich nekompenzovali. Vláda ničím nelimituje nadspotrebu zdravotnej starostlivosti. Treba vedieť, že poplatky za služby súvisiace s poskytovaním zdravotnej starostlivosti neboli zavedené preto, aby sa zhoršila dostupnosť zdravotnej starostlivosti, ale naopak, aby sa zlepšila dostupnosť zdravotnej starostlivosti práve tým, aby odpadla zbytočná nadspotreba, aby sa neplytvalo tam, kde nemusíme. Aby sme neposkytovali zdravotnú starostlivosť tam, kde ju nepotrebujeme poskytovať. Bude zrejme ešte veľa diskusie o tom, či zrušením týchto poplatkov stúpla, alebo nestúpla nadspotreba zdravotnej starostlivosti. Niektoré ambulancie a asociácie hovoria, že stúpla, niektoré hovoria, že nestúpla. Budeme sa môcť o tom dlho hádať, ale jedno vieme s určitosťou, narástla nám spotreba liekov. A tie lieky niekto predpisuje. Predpisujú ich lekári. A zrejme ich predpisujú aj vtedy, keď to vždy nie je potrebné. Nárast nákladov na lieky – a o tom je prvý slide, ktorý som si dovolil ukázať – je naozaj impozantný. Kým v roku 2003 bol medziročný nárast nákladov na lieky 6 % v systéme, v roku 2004 v čase zavedenia reformy ono to bol trošku aj šok z novej kategorizácie, to bolo mínus 1 %, v roku 2005 to už bolo tak na európskej úrovni, 5-percentný medziročný nárast nákladov na lieky. V roku 2006 sa to vyšplhalo na 13 % a v roku 2007 to dokonca dosiahlo 15 %. Dámy a páni, tam sa plytvá prostriedkami v slovenskom zdravotníctve. Tam odchádzajú peniaze. My na jednej strane môžeme pridávať finančné prostriedky kvázi na to, aby bolo lepšie pre poskytovateľov zdravotnej starostlivosti, aby mali vyššie platy lekári a zdravotné sestry, aby sme poskytli kvalitnejšiu zdravotnú starostlivosť, ale tie finančné prostriedky nám unikajú v neúčelnej preskripcii týchto liekov a v zlej kategorizácii týchto liekov. Dokonca pán minister minule priznal, že už to nie je ani 15 %, ale 17 %. Dámy a páni, a to je napriek tomu, že vláda urobila dve, povedal by som, veľmi brutálne ekonomické opatrenia. Teraz ich nekritizujem, hovorím, že to boli dve veľmi silné opatrenia v liekovej politike. Prvé bolo zníženie DPH na lieky z 19 na 10 % a druhé bolo plošné zníženie cien liekov o 6,6 %. A napriek tomu je taký nárast. Neviem si predstaviť, čo by sa dialo, keby neboli tieto dve ekonomické opatrenia použité. Ďalší negatívny trend, ktorý sledujeme v rezorte zdravotníctva, je opätovné zavedenie mäkkých rozpočtových kritérií. Často dostávam otázku, nie v Národnej rade, lebo tu mnohokrát sa rozprávam s prázdnymi lavicami, ale na odborných podujatiach dostávam otázku od odborníkov, naposledy v Prahe v Českej akadémii vied, že ktoré to boli tie opatrenia vlády alebo čo urobila vláda, že sa znovu zaviedli mäkké rozpočtové opatrenia. Ktorý konkrétny zákon to bol? Dámy a páni, ťažko pomenovať, ktorý konkrétny zákon to bol. Ale skutočnosť, že vláda povedala o tom, že nebude transformovať a dnes už vieme, že zostanú príspevkovými organizáciami, kde sa môže veselo šafáriť, skutočnosť, že sa vláda pokúsila chrániť poskytovateľov zdravotnej starostlivosti pred exekúciami neústavným zákonom, ktorý nakoniec prijal Ústavný súd na konanie, tieto skutočnosti mali veľký... Skutočnosť, že hovorila o tom, že prijme rozsiahle zmeny, ktoré zrušia predchádzajúce systémové reformné zmeny v rezorte zdravotníctva, mali za výsledok, že sa poskytovatelia, predovšetkým štátne zdravotnícke zariadenia začali správať menej zodpovedne. Dámy a páni, transformačná etapa je charakterizovaná poklesom záväzkov štátnych zdravotníckych zariadení, to je tá ľavá polovica voči Sociálnej poisťovni. Príchodom tejto vlády v júni 2006 začali záväzky štátnych zdravotníckych zariadení voči Sociálnej poisťovni narastať. Samotný príchod tejto vlády, ktorá deklarovala to, že zastaví transformáciu, že bude chrániť štátnych poskytovateľov, samotný príchod tejto vlády spôsobil, že sa začali správať menej zodpovedne. A tento trend, žiaľ, pokračuje ďalej. Práve zavedenie týchto mäkkých rozpočtových kritérií alebo tolerovanie mäkkých rozpočtových kritérií v rezorte, to by bolo ešte presnejšie, spôsobuje narastajúci dlh štátnych zdravotníckych zariadení. Dámy a páni, toto je vývoj dlhu zdravotníckych zariadení v pôsobnosti Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky. Kým na konci roku 2004 bol súhrnný dlh 800 miliónov slovenských korún, to bolo na konci oddlženia s tým preklínaným Veriteľom, o ktorom dnes tak plamenne rozprával aj pán premiér, no tak skrátka, ten zlý Veriteľ spôsobil to, že na konci sme mali nejaký zvyškový dlh vo výške 800 miliónov. Je pravda, že v priebehu kalendárneho roku 2005 vytvorili štátne zdravotnícke zariadenia dlh 1,2 mld. Sk. Pripravovali sa na transformáciu na akciové spoločnosti, niektoré aj boli transformované. V polroku roku 2006 prišla táto vláda a už na konci roka tento dlh bol v porovnaní s rokom 2005 2,4 mld. slovenských korún, čiže dvojnásobok roku 2005. Na konci prvého kvartálu roku 2007 dlh dosiahol 5,2 mld. slovenských korún, teda 800-miliónový nárast dlhu len za prvý kvartál tohto roku, toľko, koľko bol dlh na konci roku 2004, za celý tento rok 2004. Alebo keď chcete, o 50 % dokonca viac ako bol dlh za celý rok 2005. To dosiahla vláda za tri mesiace len tým, len tým, že tolerovala mäkké rozpočtové kritériá. Treba o tom vedieť, že pán minister predložil v septembri do vlády správu o vývoji dlhu v slovenskom zdravotníctve, v ktorom sa chválil tým, že v septembri tohto roka je súhrnný dlh štátnych zdravotníckych zariadení len 5,3 mld., presne toto číslo teraz z hlavy nepoviem, 5,3 miliardy, čiže niečo vyše 800 miliónov je len dlh za tento kalendárny rok. Treba ale vedieť, že toto je kamufláž, toto je vylepšovanie týchto čísel a to z dvoch dôvodov. Po prvé preto, lebo jednorazovo sa pozitívne prejavilo v hospodárení štátnych zdravotníckych zariadení to, že sa znížila DPH na lieky z 19 na 10 %. Áno, krátkodobo to efekt vždy prinesie. Tento efekt sa prejavil v tom, že o niečo lacnejšie môžu nakúpiť štátne zdravotnícke zariadenia lieky. Prejavilo sa to, že štát presmeroval prostredníctvom Všeobecnej zdravotnej a Spoločnej zdravotnej poisťovne značnú časť finančných prostriedkov do štátnych zdravotníckych zariadení. Dostali lepšie zmluvy, takže sa im zlepšil príjem. A tretia, pre mňa ekonomicky skoro nevysvetliteľná skutočnosť, je taký, poviem to po košicky, gaťafalš, ktorý sa stal v tejto veci, a to je skutočnosť, že akosi Sociálna poisťovňa zabúda počítať štátnym zdravotníckym zariadeniam penále. Ak by ho počítala, zrejme by som sa veľmi nemýlil, že na konci roka 2007 by sa dlh vyšplhal až na 7,6 mld. korún. Možno to bude 6 mld. korún na konci roka, čo prizná ministerstvo zdravotníctva, alebo 6,5 mld., počkáme si na čísla v priebehu budúceho roka. Ale každopádne tieto neštandardné ekonomické opatrenia budú účinkovať veľmi krátkodobo, ako som to ukázal pri náraste cien liekov. Veľmi negatívne bude pôsobiť... To je asi aj všetko, čo som chcel odprezentovať, ďakujem, pekne. Veľmi negatívne pôsobí v celom systéme aj zastavenie transformácie zdravotníckych zariadení v zriaďovateľskej pôsobnosti ministerstva zdravotníctva. Budúci týždeň budeme prerokúvať v pléne Národnej rady zákon o poskytovateľoch, kde je už čierne na bielom napísané, že žiadne odsunutie termínu transformácie, ale definitívne zastavenie transformácie. Štátne zdravotnícke zariadenia zostanú príspevkovými organizáciami v najbližších troch rokoch a očakávam, že tieto negatívne trendy, ktoré tolerovanie mäkkých rozpočtových kritérií štátnych zdravotníckych zariadení a zastavenie transformácie ukazuje už v prvom roku 2007, sa budú len prehlbovať. Chcem vám povedať, že veľmi negatívne v roku 2008 bude vplývať na fungovanie systému zdravotníctva aj to, že vláda úspešne demotivovala zdravotné poisťovne schválením použitia zisku len na zdravotnú starostlivosť. Podľa dnes schválenej novely zákona o zdravotnom poistení budú musieť zdravotné poisťovne vrátiť zisk do systému prvýkrát za rok 2008, čo znamená, a to vám garantujem, nepretrhnú sa v jeho vytváraní a ani v efektivite nákupu zdravotnej starostlivosti. Tieto peniaze sa tak minú v zdravotnej starostlivosti. Tak odídu do nej a stratia sa niekde v tom systéme večného narastania dlhu a narastania spotreby liekov. Ak na jednej strane vláda svojou činnosťou zakladá takéto negatívne trendy, ktoré som si dovolil odprezentovať, v zdravotníctve s mnohomiliardovými dopadmi na rezort zdravotníctva, na druhej strane ich nemôže kompenzovať len troma miliardami slovenských korún, lebo ani spomínaných 12,8 miliárd medziročného nárastu disponibilných zdrojov zdravotných poisťovní na to nebude stačiť. Dámy a páni, toľko môj komentár a môj pohľad na kapitolu ministerstva zdravotníctva v návrhu štátneho rozpočtu. Na záver mi ešte dovoľte, aby som podal jeden pozmeňujúci návrh, ktorý nie je mojím pozmeňujúcim návrhom, ale pani poslankyne Vášáryovej, ktorá ho, žiaľ, nepodala vo svojom rečníckom vystúpení, takže to teraz nahradím ja. Pozmeňujúci návrh k vládnemu návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2008. V prílohe č. 3 k zákonu o štátnom rozpočte na rok 2008 – Výdavky štátneho rozpočtu na rok 2008 sa záväzné ukazovatele menia takto: v kapitole Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky sa znižujú v stĺpci kapitálové výdavky (bez prostriedkov na spolufinancovanie) o 140 miliónov Sk. Tieto prostriedky sa navrhuje presunúť nasledovne. V rámci bežných výdavkov sa navrhuje zvýšenie prostriedkov o 100 miliónov Sk. Príloha č. 4 zákona o štátnom rozpočte na rok 2008, program 08S Tvorba, šírenie, ochrana a prezentácia kultúrnych hodnôt, podprogram 08S02 grantový systém. Prostriedky vo výške 40 miliónov Sk sa navrhuje zvýšiť v rámci bežných výdavkov na podprogram 08S0301 Slovenský rozhlas, príloha č. 4 zákona o štátnom rozpočte na rok 2008. Odôvodnenie. Medziročné výdavky na kultúru výrazne rastú 27 %. Avšak v porovnaní s rokom 2006 je to len mierne zvýšenie 12 % za dva roky. Výdavky na grantový systém, ktorého úloha je posilniť konkurenčné prostredie v kultúre, počas súčasnej vlády klesli oproti roku 2006 o 35 miliónov Sk, takže 5 %. Naopak, vzrástli výdavky na štátne kultúrne inštitúcie oproti roku 2006 o 220 miliónov Sk, o 12 %. Taktiež sa rozbieha viacero veľkých stavieb pod dohľadom ministerstva kultúry – Reduta a Slovenská národná galéria v Bratislave, Štátna opera v Banskej Bystrici s celkovým rozpočtom pre rok 2008 na úrovni 500 miliónov Sk. Avizované sťahovanie verejnoprávnych médií do novej budovy tiež svedčí o developerských chúťkach ministerstva. Nové typy výdavkov tiež naznačujú, kto sa k peniazom vyčleneným na kultúru dostane. Informatizácia kultúry za viac ako 200 miliónov Sk, obnova audiovizuálnych zbierok a rozvoj múzeí a galérií spolu 100 miliónov Sk, či dotácia pre rozhlas 55 miliónov Sk. Výraznú finančnú injekciu tiež dostala Matica slovenská. Jej rozpočet vystrelil zo 16 miliónov Sk v roku 2007, 17 miliónov v roku 2006 na 40 miliónov v roku 2008, čo predstavuje nárast o 150 %. Preto sa navrhuje presun prostriedkov v rámci rozpočtovej kapitoly Ministerstva kultúry Slovenskej republiky posilnenie grantového systému o 100 miliónov Sk. Tiež sa navrhuje presun 40 miliónov Sk na zabezpečenie plnenia zákonných povinností pre Slovenský rozhlas. Dámy a páni, ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)