Baránik, Alojz, poslanec NR SR (2023-05-24):
Ďakujem veľmi pekne, pán podpredseda. Uvádzam teda návrh zákona, ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony v súvislosti so zvýšením transparentnosti v oblasti prokuratúry, ktorej návrh predkladajú ďalší moji kolegovia zo strany SaS. Cieľom návrhu zákona je v súlade s čl. 151 Ústavy Slovenskej republiky, ktorý definuje postavenie prokuratúry v našom ústavnom systéme, prostredníctvom novelizácie súvisiacich zákonov upraviť niektoré podrobnosti pri vymenúvaní a odvolávaní prokurátorov, ako aj práv a povinností prokurátorov s ohľadom organizácie prokuratúry, a to s cieľom zvýšiť zodpovednosť za riadne fungovanie prokuratúry ako imanentnej súčasti právneho štátu. Účelom zákona je modifikovať zažitú predstavu, že prokuratúra je verejnosti uzavretý orgán, ktorý je v dôsledku ústavnej úpravy prokuratúry rezistentný akémukoľvek vplyvu iných orgánov štátu, alebo kontroly v zmysle zákonov a Ústavy Slovenskej republiky, najmä ako je to vyjadrené v čl. 86 písm. a) in fine. Také predstavy sú založené najmä na zdôrazňovaní niektorých rozhodnutí Ústavného súdu Slovenskej republiky, ktoré boli už prekonané neskoršími zmenami ústavy alebo ktoré vyvodzovali neprimerané, ďalekosiahle dôsledky z ústavnej úpravy a podľa ktorých prokuratúra nepodlieha vplyvu iných orgánov štátu, nakoľko je upravená v samostatnej hlave ústavy. Toto ponímanie však vyúsťuje až do absurdných, alebo inak v demokratickej spoločnosti neprijateľných situácií. Návrh zákona si preto dáva za cieľ okrem iného odstrániť pochybnosti o tom, že aj prokuratúra a jej predstavitelia sa musia reálne zodpovedať za výkon svojej funkcie. Názorová pozícia, podľa ktorej je prokuratúra uzavretý a jediným človekom, generálnym prokurátorom vo všetkých aspektoch ovládaný orgán, bola často založená na odôvodneniach, ktoré nezodpovedajú ústavnému stavu k dnešnému dňu alebo ktoré vyvodzovali v právnom štáte neprijateľné závery. Jedným z nich bolo potláčanie ústavnej úpravy, ktorá výslovne stanovuje, že rozsah oprávnení prokurátorov, a teda aj generálneho prokurátora je stanovený zákonom v zmysle čl. 151 ústavy. Neprijateľný záver o inštitucionálnej uzavretosti prokuratúry bol založený tiež na okolnosti, že úprava prokuratúry má v ústave tzv. samostatnú hlavu. Tento záver však odporuje skutočnosti, že novelizáciou ústavy bola do tej istej samostatnej hlavy včlenená úprava verejného ochrancu práv a že prokuratúra na rozdiel od verejného ochrancu práv nie je ústavnou inštitúciou a ústavnou úpravou nadaná nezávislosťou, tak ako je to v prípade iných orgánov, napr. Najvyššieho kontrolného úradu, pretože ústavodarca ponechal v zmysle čl. 151 ústavy organizáciu prokuratúry na zákonodarcu. Ústava taktiež pri generálnom prokurátorovi na rozdiel od verejného ochrancu práv neupravuje ústavné dôvody, pre ktoré môže Národná rada generálneho prokurátora odvolať. Je treba zároveň zdôrazniť, že názor o inštitucionálnej nezávislosti prokuratúry neobstojí ani za terajšieho ústavného stavu, pretože po včlenení do ústavy, úpravy Najvyššieho správneho súdu má tento výlučnú disciplinárnu jurisdikciu nad všetkými prokurátormi, teda aj nad generálnym prokurátorom. V dôsledku uvedeného tvrdenia o výlučnej zodpovednosti generálneho prokurátora za fungovanie prokuratúry, a tým nemožno z ingerencií iných orgánoch štátu do fungovania prokuratúry, nezodpovedá aktuálnej ústavnej úprave. Navrhovaná zákonná úprava teda mieri k vytvoreniu zákonných podmienok toho, čo predpokladá terajšie znenie ústavy. Základným nástrojom vyvodzovania dôsledkov z povinnosti skladať účty pri akejkoľvek činnosti založenej na zodpovednosti voči ustanovenému orgánu je možnosť odvolanie z funkcie. Vo svetle uvedeného sa návrh zákona snaží odstrániť pretrvávajúce vážne pochybnosti o riadnom fungovaní prokuratúry spriechodnením disciplinárnych konaní a spresnenie disciplinárnych previnení, konkretizáciu o skutkových podstát v prípade generálneho prokurátora a rozšírením návrhového opatrenia ministra spravodlivosti voči prokurátorom a zjednodušenie mechanizmu odvolania generálneho prokurátora bez návrhu Národnej rady v presne vymedzených prípadoch. Návrh zákona tiež upravuje podmienky pri vymenovaní a odvolávaní prvého námestníka generálneho prokurátora v prípade, že má postavenie generálneho prokurátora. Návrh navyše predkladá riešenie problému neefektívneho stíhania trestných činov prokurátorov spáchaných pri výkone ich funkcie upravením právomocí Špecializovaného trestného súdu a Úradu špeciálnej prokuratúry pri ich stíhaní. Návrh zákona tiež reflektuje skutočnosť, že privilegované a prakticky nekontrolované postavenie generálneho prokurátora a prokurátorov vôbec, viedlo a vedie k zakrývaniu zlyhaní, či osobnostnej nevhodnosti na funkciu verejnou a politickou činnosťou. V tejto súvislosti sa tiež upravujú fakultatívne dôvody odvolania generálneho prokurátora a špeciálneho prokurátora, ako aj uskutočnenie, ako aj ukončenie výkonov funkcie prokurátora, ale aj generálneho prokurátora a špeciálneho prokurátora v prípade ich kandidatúry vo voľbách do politických funkcií. Predložený návrhu zákona nebude mať negatívny vplyv na rozpočet verejnej správy. Návrh zákona nebude mať vplyv na podnikateľské prostredie a nebude mať ani negatívny sociálny vplyv a negatívny vplyv na životné prostredie ani na informatizáciu spoločnosti. Taktiež nebude mať negatívny vplyv na manželstvo, rodičovstvo a rodinu a na služby verejnej správy pre občana. Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi a ostatnými všeobecne záväznými právnymi predpismi Slovenskej republiky, medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná, ako aj s právom Európskej únie. Viac prípadne v rozprave, ďakujem pekne.