Dostál, Ondrej, poslanec NR SR (2023-12-06):
Vážený pán minister, vážený pán podpredseda Národnej rady, kolegyne, kolegovia, takúto smršť skrátených legislatívnych konaní sme tu snáď nemali ani počas pandémie, ani keď začínala vojna na Ukrajine, a treba povedať, že niekedy tie skrátené legislatívne konania opodstatnenie majú a zodpovedajú tomu, čo sa píše v zákone o rokovacom poriadku v podmienkach na skrátenie legislatívneho konania. Ale, ako to už býva, niekedy tie dôvody nie sú a nie sú ani dostatočne zargumentované v návrhu na skrátené legislatívne konanie. V § 89 ods. 1 zákona o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky sa hovorí o tom, že za mimoriadnych okolností, keď môže dôjsť k ohrozeniu základných ľudských práv a slobôd, alebo bezpečnosti, alebo ak hrozia štátu značné hospodárske škody, Národná rada sa môže na návrh vlády uzniesť na skrátenom legislatívnom konaní o návrhu zákona. Pán poslanec Grendel tu v minulom bode spomínal pána poslanca Suska, ktorý vždy veľmi dôsledne kritizoval návrhy predchádzajúcej vlády alebo teda vlád v predchádzajúcom období, ktoré prichádzali s tým, aby sa o nejakom návrhu zákona rokovalo v skrátenom legislatívnom konaní a upozornil na to, že teraz už taký dôsledný nie je a nijako mu neprekáža, ak vláda prichádza s návrhmi na skrátené legislatívne konanie, ktoré nie sú dostatočne odôvodnené. Ja by som tu pána poslanca Grendela doplnil. Skrátené legislatívne konanie sa môže uskutočniť iba na návrh vlády a pán Susko je členom vlády, je ministrom spravodlivosti, takže by mal dohliadať aj na to, aby cez vládu neprechádzali žiadne návrhy na skrátené legislatívne konanie, ktoré nie sú dôvodné z hľadiska tých dôvodov, ktoré uvádza zákon o rokovacom poriadku Národnej rady. Tento konkrétny návrh na skrátené legislatívne konanie o vládnom návrhu zákona o dorovnávacej dani na zabezpečenie minimálnej úrovne zdanenia nadnárodných skupín podnikov a veľkých vnútroštátnych skupín argumentuje tým, že údajne hrozia značné hospodárske škody. Zaujímavé je, že tie škody by mali vyplynúť z vysokého deficitu spôsobeného mimoriadnymi výdavkami štátu v uplynulých rokoch v súvislosti s viacerými mimoriadnymi okolnosťami, a to najmä s pandémiou a mimoriadnou situáciou na Ukrajine a s tým spojenou energetickou krízou a vysokou infláciou. V tom návrhu sa píše, že si vláda uvedomuje, že tieto mimoriadne okolnosti si v nadchádzajúcich rokoch vyžiadajú ďalšie nevyhnutné mimoriadne výdavky na strane štátu a je nutné v čo najkratšom čase prijať súbor konsolidačných opatrení. Vláda ďalej tvrdí, že tieto mimoriadne okolnosti nebolo možné vopred predvídať a pripraviť sa na ne, pričom spôsobili a naďalej spôsobujú významné negatívne dôsledky vo forme zvýšeného deficitu verejných financií. Tak je zaujímavé, že keď súčasné vládne strany boli v opozícii, tak kritizovali predchádzajúce vlády za to, že mali veľké výdavky, pričom veľmi veľká časť tých výdavkov, ktoré boli premietnuté do rozpočtov v minulých rokoch alebo schválených v predchádzajúcom volebnom období, išla práve na vrub pandémie, mimoriadnej situácie na Ukrajine, energetickej krízy a vysokej, vysokej inflácie. Čiže keď sme v opozícii alebo keď sú súčasné vládne strany v opozícii, tak je to dôvod na kritiku, teraz je to použité ako dôvod na skrátené legislatívne konanie. A tvrdenie, že tieto mimoriadne okolnosti sú také, že nebolo možné ich vopred predvídať a pripraviť sa na ne, a bolo nepochybne namieste začiatkom roku 2020 vo vzťahu k pandémii alebo, alebo začiatkom roku 2022 vo vzťahu k vojne na Ukrajine a jej dôsledkom, ale na konci roku 2023 sa tváriť, že sa nebolo možné na tieto mimoriadne okolnosti pripraviť, nezodpovedá realite. V návrhu sa ďalej uvádza, že bez rýchlej fiškálne zodpovednej reakcie vlády by sa dlh už do konca roka 2026 blížil k 70 % hrubého domáceho produktu. Otázka je, že či je to fiškálne zodpovedná reakcia, o tom už hovoril kolega Maroš Viskupič a pravdepodobne sa o tom bude skôr hovoriť pri prvom čítaní a pri prerokovaní samotného návrhu zákona a ďalších návrhov zákonov, teda či ide o fiškálne zodpovednú reakciu, ale ja by som tu upozornil práve na to, že sa tu spomína koniec roka 2026 a rokujeme o tom, aby sa tento návrh zákona prerokoval v skrátenom legislatívnom konaní. Čiže niečo, čo účinky alebo čo hrozba podľa argumentácie vlády bude problém koncom roku 2026, teda o tri roky, nepočká na to, aby sme riadnym legislatívnym procesom rokovali o tomto návrhu zákona, ale musíme rokovať skráteným legislatívnym procesom a zároveň s ďalšími návrhmi na skrátené legislatívne konanie, kde pri viacerých tiež existuje vážna pochybnosť o tom, či sú naplnené zákonom stanovené dôvody pre skrátenie legislatívneho konania. Fiškálne zodpovedná reakcia by bola, keby sme deficit spôsobený vysokými výdavkami riešili obmedzením výdavkov, nejakých iných výdavkov. Tu sa však navrhuje, a nie len v tomto návrhu, ale aj v ďalších návrhoch, riešiť vysoký deficit zvýšením príjmov, teda že sa viac zoberie od občanov a firiem. A čo je ale ešte zaujímavejšie je, že to riešenie, ktoré má byť prerokované v skrátenom legislatívnom konaní, nie je vynútené iba vyššími výdavkami v súvislosti so spomínanými fenoménmi kto, s ktorými tu už nejakú dobu žijeme alebo sme žili, teda s pandémiou, teda neviem, aké dramatické výdavky teraz hrozia štátnym, štátnemu rozpočtu v súvislosti s pandémiou alebo s vojnou na Ukrajine a energetickou krízou, ale ten deficit je hrozivý najmä preto, že sa nielenže neškrtá, že sa neznižujú výdavky, ale preto, že sa tie výdavky idú ešte navyšovať. Že vláda chce schváliť 13. dôchodky, tak, tak výdavky štátneho rozpočtu budú ešte vyššie a to je značná hospodárska škoda, že, že zvýšil by sa deficit v dôsledku zvýšeného plytvania, s ktorým prichádza táto vláda, a aby sme to, aby sme to vyriešili, aby sme odstránili tieto značné hospodárske škody, tak zvýšime dane. Budeme od ľudí brať viac... (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)