Mitrík, Karol, predseda Najvyššieho kontrolného úradu SR (2015-06-30):
Vážený pán podpredseda Národnej rady, vážené panie poslankyne, páni poslanci, vážený pán podpredseda vlády, minister financií, Najvyšší kontrolný úrad v zmysle § 5 ods. 1 zákona Národnej rady č. 39/1993 o Najvyššom kontrolnom úrade v znení neskorších predpisov vypracoval stanovisko k návrhu štátneho záverečného účtu Slovenskej republiky na rok 2014. Na základe výsledkov kontroly správnosti zostavenia záverečných účtov vybraných rozpočtových kapitol a štátnych účelových fondov, kontroly správnosti zostavenia návrhu štátneho záverečného účtu Slovenskej republiky za rok 2014, ako aj analýzy vyžiadaných informácií Najvyšší kontrolný úrad konštatuje, že návrh štátneho záverečného účtu Slovenskej republiky za rok 2014 obsahuje všetky náležitosti v zmysle zákona o rozpočtových pravidlách verejnej správy. Návrhy záverečných účtov kapitol štátneho rozpočtu na rok 2014 boli vypracované v súlade s príslušnou smernicou Ministerstva financií Slovenskej republiky na ich vypracovanie. Záväzné ukazovatele štátneho rozpočtu na rok 2014 boli dodržané. Rozpočtové opatrenia vykonané v roku 2014 boli v súlade so zákonom o rozpočtových pravidlách verejnej správy. V hospodárení štátneho rozpočtu vykázanom na hotovostnom princípe sa za rok 2014 dosiahli príjmy vo výške 12 497 mil. eur, výdavky vo výške 15 420 mil. eur, schodok vo výške 2 923 mil. eur. V plnení príjmov štátneho rozpočtu za rok 2014 sa premietlo nielen zlepšenie ekonomického prostredia a vyrovnávania daňových povinností, ale aj zvýšenie efektivity výberu daní vplyvom účinného boja proti daňovým podvodom, a to najmä pri dani z pridanej hodnoty a spotrebných daní. V plnení výdavkov štátneho rozpočtu za rok 2014 sa prejavilo nižšie čerpanie kapitálových výdavkov v dôsledku nedostatočného čerpania finančných prostriedkov Európskej únie, ktoré podľa kontrolných zistení Najvyššieho kontrolného úradu k 15. máju 2015 dosiahli úroveň 67,3, najnovší údaj, k 26. 6. 2015 je to 70,3%. Najvyšší kontrolný úrad v tejto súvislosti na základe výsledkov svojej kontrolnej činnosti dospel k záveru, že jednou z príčin tohto nežiaduceho stavu v čerpaní finančných prostriedkov Európskej únie je nielen oneskorenie vyhlasovania výziev, ale napríklad aj príliš komplikovaný systém riadenia ich čerpania. Problémov je, samozrejme, viac a viaceré sú priamo ovplyvniteľné činnosťou alebo nie sú priamo ovplyvnené činnosťou vlády Slovenskej republiky. Je totiž na zamyslenie, prečo v treťom programovom období po uplynutí 18 mesiacov nebola vyhlásená ešte žiadna výzva. Nebudú sa chyby a problémy druhého programového obdobia opakovať aj v tomto období? V týchto rokoch? Nižšie čerpanie prostriedkov Európskej únie v roku 2014 je aj jeden z dôvodov, prečo skutočný schodok štátneho rozpočtu za rok 2014 vo výške 2 923 mil. eur bol v porovnaní so sumou rozpočtovanou v zákone o štátnom rozpočte na rok 2014 nižší o 360 mil. eur. Lepšie hospodárenie štátneho rozpočtu sa pozitívne premietlo v plnení schodku hospodárenia subjektov verejnej správy za rok 2014, ktorý na konsolidovanej báze v metodike ESA 2010 dosiahol úroveň 2 150 mil. eur, čo predstavovalo podiel na hrubom domácom produkte vo výške 2,87%. Pozitívne sa v roku 2014 vyvíjal aj konsolidovaný dlh verejnej správy, ktorý k 31. 12. 2014 dosiahol hodnotu 40 297 mil. eur, čo predstavovalo zníženie jeho podielu na hrubom domácom produkte medziročne o jeden percentuálny bod na úroveň 53,6%. Najvyšší kontrolný úrad v súvislosti s vypracovaním tohto stanoviska vykonal kontrolu vo vybraných kapitolách štátneho rozpočtu a v štátnych účelových fondoch. Výsledky týchto kontrol potvrdili, že účtovné a finančné výkazy týchto subjektov verejnej správy k 31. 12. 2014 neobsahovali významné nesprávnosti a poskytovali verný a pravdivý obraz o ich finančnej situácii a o skutočnostiach, ktoré sú predmetom ich účtovníctva. Napriek tomu však boli kontrolou Najvyšším kontrolným úradom zistené viaceré porušenia všeobecne záväzných právnych predpisov. Tieto však neboli dôvodom na oznámenie porušenia finančnej disciplíny príslušným orgánom štátnej správy alebo neboli odstúpené orgánom činným v trestnom konaní. Najčastejšie boli zisťované nedostatky v oblasti účtovníctva preddavkov, inventarizácie majetku a záväzkov, zaraďovania majetku a podobne v súvislosti s dodržaním zákona o účtovníctve. V rámci kontroly dodržania zákona o verejnom obstarávaní išlo predovšetkým o rozdiely medzi zmluvnými cenami a výsledkami elektronickej aukcie alebo rozdiely medzi podmienkami dohodnutými v zmluvách o dielo a samotnými podmienkami kontrolovanej verejnej súťaže. Veľa nedostatkov súviselo s dodržaním zákona o správe majetku štátu, a to najmä v oblasti nakladania s pohľadávkami štátu po lehote splatnosti alebo nakladania s prebytočným majetkom. To isté však neplatí v prípade kontroly vybraných obcí, miest a vyšších územných celkov, u ktorých boli zistené závažnejšie nedostatky. Podľa záverov viacerých kontrol NKÚ tieto nedostatky vyplývajú predovšetkým z nesprávnej aplikácie viacerých všeobecne záväzných právnych predpisov. Išlo predovšetkým o neplnenie podmienok pre prijatie návratných zdrojov financovania v zmysle zákona o rozpočtových pravidlách územnej samosprávy, a to buď z dôvodu, že celková suma dlhu obce prekročila 60% skutočných bežných príjmov predchádzajúceho účtovného roka, alebo z dôvodu, že suma ročných splátok návratných zdrojov financovania vrátane úhrady výnosov prekročili 25% bežných príjmov predchádzajúceho rozpočtového roka. V tejto súvislosti boli zistené viaceré nesprávne a neúplné údaje o skutočnom stave návratných zdrojov financovania vo vybraných finančných výkazoch, ktoré mali za následok nielen skresľovanie údajov o skutočnom stave dlhu, ale aj o plnení podmienok pre prijatie návratných zdrojov financovania. Medzi ďalšie závažnejšie nedostatky zistené kontrolou Najvyšším kontrolným úradom patrí nedodržiavanie účtovných postupov, porušovanie rozpočtovej a finančnej disciplíny, a to predovšetkým v súvislosti so zostavovaním, schvaľovaním, zverejňovaním rozpočtov a vykonávaním ich zmien, neprerokovávaním záverečných účtov v obecnom zastupiteľstve, poskytovaním rozpočtových nerozpočtovaných dotácií, nevymedzením zvereného majetku v zriaďovacích listinách rozpočtových a príspevkových organizácií obcí a podobne. Pozitívom kontroly Najvyššieho kontrolného úradu v územnej samospráve je skutočnosť, že ani jeden zo samosprávnych krajov pri dosiahnutom dlhu neprekročil zákonom o rozpočtových pravidlách územnej samosprávy stanovenú hranicu 60% skutočných bežných príjmov predchádzajúceho roka, nakoľko ich výška dlhov k 31. 12. 2014 sa pohybovala v rozpätí od 20 do 46% skutočných bežných príjmov predchádzajúceho roka, čo vo finančnom vyjadrení predstavovalo rozpätie od 29 694-tisíc eur do 67 259-tisíc eur. Najvyšší kontrolný úrad na základe kontrolou zistených nedostatkov v územnej samospráve v súlade s § 13 ods. 2 zákona o NKÚ navrhol kontrolovaným subjektom odporúčania, ktoré by mali eliminovať nepriaznivý stav a jeho vplyv na vynakladanie verejných zdrojov a prostriedkov Európskej únie. Vážený pán podpredseda Národnej rady, vážené panie poslankyne, páni poslanci, vážený pán podpredseda vlády, minister financií, Najvyšší kontrolný úrad v kontexte výsledkov svojej kontrolnej činnosti nemá zásadné pripomienky k návrhu štátneho záverečného účtu Slovenskej republiky za rok 2014, a preto odporúča Národnej rade Slovenskej republiky jeho schválenie. Ďakujem pekne.