T. Mikuš, poslanec: (2004-06-23):
Upriamim sa na niektoré veci, ktoré v správe sú, niektoré momenty a na niečo, čo by tam podľa mojej mienky jednoznačne malo byť, a niečo, o čom sa dá diskutovať. Je veľmi dôležité tvrdenie, ktoré je uvedené na začiatku v úvode, že úrad sa stará o to, aby bola zabezpečená rovnováha medzi záujmami výrobcov a spotrebiteľov, úrad má generovať stimuly k regulovaným firmám k tomu, aby fungovali efektívne a aby zaručovali bezpečnosť dodávok energií a služieb. Upozorňujem, upriamujem vašu pozornosť na výraz bezpečnosť dodávok energií. Pred nejakým časom takéto vyjadrenie vyvolávalo v tejto sále úsmevy. Som veľmi rád, že takéto vyjadrenie je v správe, ktorú poskytuje taká vážená inštitúcia, ako je Úrad pre reguláciu sieťových odvetví. Ďalej sa tam uvádza, že má vytvárať efektívny regulačný rámec na stimuláciu príslušného množstva a druhu investícií. To znamená investícií, ktoré majú prispieť k tomu, aby bolo Slovensko v dlhodobom časovom horizonte bezpečne a spoľahlivo zásobované energiami. Ako som povedal, zámerom má byť odpolitizovanie. Žiaľ, zdá sa, že je snahou situáciu trošku obrátiť a v príslušnom čase, keď sa dostanem k tomu bodu, položím aj otázku pánu riaditeľovi. Chcem iba povedať, že úrad pôsobí v oblastiach, ktoré predstavujú odvetvia strategického významu z pohľadu funkčnosti štátu ako celku. Ťažko si však predstaviť, že by úrad mohol pôsobiť úplne efektívne, pokiaľ neexistujú základné rámce určujúce budúci rozvoj týchto odvetví. Hovorím o neexistujúcej, respektíve veľmi nedokonalej energetickej politike, hovorím o neexistujúcej aktualizovanej surovinovej politike. Energetická politika a surovinová politika veľmi úzko spolu súvisia a, samozrejme, surovinová politika úzko súvisí s jednou komoditou, ktorá je predmetom regulácie - s vodou. Čiže chýba mi tu zmienka o tomto závažnom momente, že neexistujú energetická politika a surovinová politika. Som rád, že práce na spracúvaní energetickej politiky sa aspoň začali a že podľa mojich informácií aj členovia regulačnej rady sú členmi pracovného tímu, ktorý má energetickú politiku pripraviť, žiaľ, zatiaľ len v oblasti elektroenergetiky, čo predstavuje naozaj iba zlomok celej energetiky ako celku, pokiaľ si uvedomíme, že hovoríme o teploenergetike a takisto aj o transporte. Čiže ako som povedal, to koncepčné pôsobenie úradu, ale aj operatívne pôsobenie úradu má ešte rezervy, pokiaľ neexistujú základné koncepcie. Úrad má spracovať do jari budúceho roku regulačnú politiku. Chcel by som len podotknúť, že z pohľadu systémového prístupu najprv musí existovať základná koncepcia, energetická politika, potom by mali byť spracované zákony, ktoré v prvom rade zohľadňujú záujmy daného štátu, a nie záujmy iných spoločností, ktoré sa chcú dostať na trh, a potom by mal byť spracúvaný regulačný rámec. Žiaľ, tento systémový prístup nie je dodržaný, ale, samozrejme, nie je to spôsobené samotným Úradom pre reguláciu sieťových odvetví. Naopak. Ešte jednu poznámku. Bolo by vhodné, podľa mojej mienky, keby sa Úrad pre reguláciu sieťových odvetví vo svojej správe zmienil aj o tom, aké dôležité odvetvia spravuje a akú dôležitosť prikladajú týmto odvetviam vlády jednotlivých vyspelých krajín. Spojené štáty americké a Ruská federácia majú ministerstvá energetiky. Ani jedna z týchto krajín, nedá sa povedať o nej, že by mala nedostatok energetických zdrojov. Ale venujú tejto problematike mimoriadnu dôležitosť. Švajčiarsko má ministerstvo energetiky a transportu. Slovensko, krajina, ktorá je veľmi chudobná na primárne zdroje, má vo svojej štruktúre ministerstva hospodárstva iba odbor pre energetiku. Kedysi existovala sekcia a príslušný generálny riaditeľ, ktorý zodpovedal za problematiku energetiky a samozrejme aj za surovinovú politiku. Myslím si, že ak chceme urobiť nápravu a, chvalabohu, zdá sa, že dobré impulzy prichádzajú z ministerstva hospodárstva, tak je potrebné, aby sa aj v štruktúre tohto orgánu jednoznačne v organizačnej štruktúre objavilo príslušné okienko, prinajmenšom o jeden stupienok vyššie, ako je to dnes. Ďalšia vec. Prejdem k textu správy. Postupne, ako ste ho mali možnosť aj vy sledovať. Upriamim vašu pozornosť na stranu číslo 5, kde sa hovorí o legislatívnej činnosti úradu a o novelizácii príslušného zákona, v zmysle ktorého úrad podniká. Tak tam si dovolím upozorniť, že druhý štvrťrok 2004 sa končí a že novelizácia bude ťažko prijatá, tam treba upraviť termín pre novelizáciu tohto príslušného zákona. Ďalej strana 7. Regulácia, bod 3.1., regulácia cien energií. Mimoriadne vážne tvrdenie, ktoré vyvracia tvrdenia mnohých politikov o tom, že štát alebo občan doplácal kedysi na slovenskú energetiku. Je tam jednoznačne napísané, že nikdy nedosiahli energetické subjekty ekonomicky oprávnené náklady a primeraný zisk. Vážení páni, to znamená, že politici naozaj krivili podmienky, v ktorých sa mala slovenská energetika rozvíjať. Prečo? Lebo nepočúvali odborníkov a som rád, že hlas odborníka tu zaznel dnes. Ďalej chcem upozorniť na ďalšiu časť textu, kde sa hovorí, že dôsledkom tejto činnosti sú nedostatočné prenosové kapacity. Upresním. Na prenos elektrickej energie na Slovensko a zo Slovenska a že je oslabená bezpečnosť dodávok energií. Áno. Ale na druhej strane treba dodať, a to by som poprosil, keby bolo doplnené, že napriek tomuto negatívnemu pôsobeniu politického rozhodovania o cenách energií si slovenská energetika stále zachováva vysokú spoľahlivosť, čo sa týka dodávok, a vysokú bezpečnosť jednotlivých energetických prevádzok a že slovenská elektrizačná sústava a jej články sú schopné plniť všetky požiadavky UCTE na činnosť národný elektrizačných sústav. Takže slovenskí energetici pracovali vynikajúco. Ďalšia vec. V tejto časti si myslím, že by bolo vhodné a očakávam na to odpoveď, samozrejme, zmieniť sa o filozofii stanovovania primeraného zisku, pretože o tom tam nie je zmienka, a o tom, akým spôsobom sú posudzované oprávnené náklady z pohľadu ich druhu a výšky. Ak takáto filozofia bude daná, potom ma veľmi bude zaujímať odpoveď Úradu pre reguláciu sieťových odvetví na to, ako je možné, že noví majitelia distribučných sietí si účtovali konzultácie alebo technickú podporu, pričom neviem o tom, že by ich konzultácie priniesli či už zvýšenie spoľahlivosti daných distribučných podnikov a dodávok energií, alebo či tieto konzultácie priniesli zvýšenú ekonomickú efektivitu v prospech štátu. Pokiaľ viem, stalo sa to naopak. Štát dostáva menej a takisto ani cena energie sa neznížila. Ak si niekto účtuje náklady za konzultácie, mali by sme niekde vidieť vylepšenie. Ak by bola znížená cena energie pre občana, poviem fajn, účtujte. Možno viete, že intervenciou ministerstva hospodárstva boli potom tieto náklady znižované. Napriek tomu ma bude zaujímať, aký postoj k týmto nákladom, vôbec oprávnenosti ako nákladového druhu a k celej výške zaujme Úrad pre reguláciu sieťových odvetví. Ďalšia vec. Myslím si, že by bolo vhodné, ak by táto správa obsahovala aj nejakú približnú predstavu o tom, ako by mala vyzerať intervencia Úradu pre reguláciu sieťových odvetví do určitého regulačného obdobia, keď príde k prudkým zmenám na trhu s primárnymi zdrojmi energií. Taká situácia nastala, vrátim sa ešte k nej. Myslím, že by bolo dobré vedieť, akým spôsobom mieni úrad zasahovať do zmenenej situácie. Či už v prospech výrobcu, alebo v neprospech výrobcu, čo sa týka ceny energie. Takisto si myslím, že keby tam bola určitá nadväznosť na obchodovanie s emisnými limitmi, aj keď odpoveď môže byť, že nie, že to nie je predmetom činnosti Úradu pre reguláciu sieťových odvetví, ale v každom prípade je to príjmovou položkou výrobcov. Ďalej si myslím, že by bolo vhodné, aby správa obsahovala spolupôsobenie Úradu pre reguláciu sieťových odvetví ako inštitúcie, ktorá vysiela prvotné impulzy k reštrukturalizácii regulovaných podnikov cez uznávanie druhu určitých nákladových položiek s tým, že by mal byť stanovený časový rámec, kedy určité položky nebudú uznané, od určitého dátumu. Totiž mnohé podniky sa vyvíjali desiatky rokov, majú nejakú štruktúru a organizačné zmeny nie je možné urobiť v priebehu niekoľkých mesiacov, čiže mal by tam byť daný časový priestor. Ďalšia vec. Veľmi zaujímavým spôsobom, podľa mojej mienky a myslím si, že aj neopodstatneným, bolo urobené prerozdelenie navýšenia cien elektrickej energie v minulom roku v prospech distribútorov. Bol som kedysi pri tom a venoval som sa tomu, že sme pripravovali návrhy na zvýšenia cien elektrickej energie. Vždy sa vychádzalo z hlbokých technicko-ekonomických analýz, ktoré brali do úvahy stav zariadenia, ktoré potrebuje určitý subjekt zapojiť do celého reťazca výroby, tranzitu a distribúcie elektrickej energie a, samozrejme, súbor činností, ktoré potrebuje zapojiť. A, samozrejme, bral sa do úvahy aj stav technického zariadenia z hľadiska jeho funkčnosti a z hľadiska odpisov a vždy to prerozdelenie navýšenia bolo v pomere zhruba dvadsať ku osemdesiat alebo dvadsaťpäť ku sedemdesiatpäť, pričom tých dvadsať mal distribútor a ten zvyšok oprávnene dostával výrobca a tranzitér. Minulý rok to bolo urobené úplne naopak. Krátko po tom, čo sa zmenili vlastnícke vzťahy, vyvoláva to, samozrejme, otázky a myslím si, že tento moment si zaslúži komentár. Poprosím pána predsedu potom o komentár. Ďalšia vec. Keď sa úrad etabloval, samozrejme, musel prekonávať rôzne prekážky a činnosť poradcov zo zahraničia bola úplne oprávnená, čo sa týka tvorby metodík. Nemám námietky, avšak čo sa týka vstupných parametrov, ktoré boli dodávané do systému, tak mám určité pochybnosti o tom, že by zahraničný subjekt poznal slovenské reálie lepšie ako slovenskí odborníci alebo slovenské subjekty, a tam si myslím, že jednoznačne mali pôsobiť slovenské subjekty. Takisto by som očakával komentár. Ďalšia vec. Ak sa pozrieme na ďalší bod, vecná regulácia v sieťových odvetviach, mne osobne tam chýba aspoň naznačenie vzťahu  k atómovému zákonu, aj keď tam možno prídeme k tomu, nemusí byť, ale predsa len, úrad pôsobí v podmienkach, keď dominantný výrobca 65 % svojej produkcie a viac produkuje z jadrových elektrární. Mala by tam byť aspoň zmienka o tom, že toto berie do úvahy, alebo určitý vzťah tam musí existovať. Ďalšia vec. Ak si pozriete výpočet činností, ktoré úrad vykonáva, je tam veľmi dôležitý bod, ktorý hovorí o vydávaní predchádzajúceho súhlasu na zrušenie objektov a zariadení slúžiacich na vykonávanie regulovaných činností. Z pohľadu tejto formulácie ja za tým jednoznačne vidím elektráreň V1. Takže som zvedavý, ako sa úrad postaví k neoprávnenému, neodôvodnenému záväzku vlády odstaviť túto elektráreň. Budem citovať potom ďalšie body, kde úrad má pôsobiť v prospech občana. Keď prejdeme k ďalšej časti, ktorá hovorí o vydávaní predchádzajúcich súhlasov, tak budem hovoriť znovu o V1. Zrušenie energetického zariadenia s výrobou elektriny o inštalovanom výkone na 10 megawattov. Nominálny V1 je 880. Dovolím si vás upozorniť, aké základné kritériá musí úrad zvažovať. Napríklad spoľahlivé zabezpečenie dodávok energií. Keď odstavíme V1, budeme mať problém. Spoľahlivosť dodávok bude ohrozená. Ďalšia vec, zníženie spotreby primárnych energetických zdrojov. Ak pôjdeme cestou náhrady jadrového zdroja fosílnymi zdrojmi, tak primárne energetické zdroje, ktorých zásoby, známe zásoby sú časovo limitované v celom svete, hovorím o fosílnych, sa budú vyčerpávať skôr ako tie, ktorých zásoby sú oveľa väčšie, nehovoriac už o ich pôsobení na životné prostredie, keď hovorím o jadrovom palive, alebo o cene, ktorá sa dá dosiahnuť, nákladovej cene, ktorá sa dá dosiahnuť v jadrových elektrárňach. Pani kolegyňa, už som povedal, vysvetlím, pokiaľ bude záujem. Je to jednoduché. Ďalšia vec. Úrad má chrániť záujmy spotrebiteľa. Budem veľmi zvedavý, ako bude pôsobiť, keď sa neodôvodnene odstaví zdroj, ktorého odstavenie môže vyvolať zvýšenie cien na slovenskom trhu o 10 %. Ďalšia vec, ochrana životného prostredia a dopady na životné prostredie. Dovolím si vás upozorniť, že ročná výroba  z V1 je zhruba 5,5 terawatthodiny, a ak by sa táto výroba nahradila fosílnymi zdrojmi alebo spaľovaním fosílnych palív, tak emisie by stúpli do roku 2015 o 100%. To sú štatistiky, to nie sú moje výmysly. Ďalej k bodu 6, cenová regulácia v sieťových odvetviach. Myslím si, že logicky to patrí do bodu 3, alebo aspoň by to malo byť spojené. Potom tu mám malú poznámku k environmentálnym zdrojom. To asi nie je celkom správny výraz, ale poďme k strane 19, spolupráca na riešení uviaznutých nákladov. Je to oblasť, ktorá je stále oblasťou mnohých mýtov o tom, ako uviaznuté náklady vznikli. V prvom rade poviem, že uviaznuté náklady z môjho pohľadu sú náklady, ktoré kedysi niesol štát a ktoré slovenské elektrárne v roku 2004 nekriticky prevzali do svojho porfólia. Ďalšia vec, sú tam náklady, ktoré súvisia s prípadným uložením prepracovaného vyhoreného paliva, ktoré sa dá riešiť iným spôsobom, ako navrhujú niektorí slovenskí odborníci. Mám na mysli ukladanie v hlbinnom úložisku na Slovensku. Som presvedčený, že vývoj pôjde iným smerom. Prepracovanie a uloženie inde, na iných teritóriách, s inými demografickými charakteristikami a s inými geologickými alebo morfologickými charakteristikami. Tam má úrad, myslím si, tiež dobré pole pôsobnosti a môže napomôcť preukázanie sa pravdy o energetike. Ďalšia vec, pani kolegyňa, ani väčšie ekonomiky to ešte nevyriešili, ale môžem povedať, že Slovensko je určite jedným z lídrov, čo sa týka infraštruktúry jadrovej energetiky a čo sa týka znalosti problematiky ako celku. Prejdem k strane 35, regulácia vodohospodárskych činností. Ako som povedal na začiatku, chýba mi zmienka o tom, že neexistuje surovinová politika, že neexistuje širší rámec, v ktorom by mal pôsobiť aj úrad, keď sa bude hovoriť o spotrebe vody. Myslím si, že je potrebné vodu definovať v surovinovej politike ako strategickú surovinu - možno aj potravinu tretieho tisícročia - a potom je potrebné hovoriť o regulačnom rámci a hlavne o dlhodobom pôsobení úradu tak, aby sa maximálne efektívne nakladalo s vodami. Chýba mi to tam, no verím, že to bude doplnené. Ďalšia vec. Keď budeme hovoriť o regulácii cien v tepelnej energetike, moje vystúpenie znie kriticky, ale nechválim to, čo tam je, lebo to pokladám za prirodzené a blahoželám, že je to tak, ale v každom prípade som presvedčený, že táto časť by si zaslúžila zmienku o vytvorení tepelných dispečingov v lokalitách, kde je viac ako niekoľko stotisíc obyvateľov a kde je niekoľko výrobcov tepla, ktorí vyrábajú teplo z rôznych primárnych zdrojov. Prečo to hovorím. Tepelný dispečing by mal prednostne zabezpečiť využívanie najefektívnejších zdrojov z hľadiska ekonomického a, samozrejme, aj zdrojov, ktoré najmenej znečisťujú životné prostredie. V Bratislave sa to reálne nedeje, ale dúfam, že sa to bude diať aj s prispením úradu. Ďalšia vec. Myslím si, že v bode 7.2 podnety, sťažnosti by mali byť aspoň zmienka o podaní spotrebiteľov na ústavný súd. Nehovorím, že je to dôležité, ale zmienka by o tom mohla byť, lebo je to určitou súčasťou tejto kapitoly, logickou súčasťou tej kapitoly. Čo sa týka toho, čo tam ešte nie je. Som presvedčený, ako som povedal, energetická politika, tepelné dispečingy. Ale mala by tam byť kapitola o pláne činností, o pôsobení úradu do budúcnosti. Logicky samostatná kapitola. A v tej kapitole z môjho pohľadu by malo byť prinajmenšom šesť bodov, poviem ktorých. V prvom rade potreba vytvoriť energetickú a surovinovú politiku a aktívna súčasť úradu na jej vypracovaní. Ďalšia vec, vytváranie príslušných zákonov a účasť úradu na ich vypracovaní. Ďalší bod, vypracovanie vlastnej regulačnej politiky, respektíve toto by malo byť v bode 1. Ďalším bodom by malo byť, druhým, vytvorenie tepelného dispečingu alebo vytvorenie tepelných dispečingov pre veľké lokality. Bude to šetriť peniaze spotrebiteľovi, bude to šetriť životné prostredie, bude to určite na prospech aj zahraničného obchodu Slovenskej republiky. Ďalším bodom by malo byť systémové vylepšovanie metodík stanovujúcich primeraný zisk a uznávajúcich oprávnené náklady z pohľadu ich povahy a aj výšky. Ďalším bodom by malo byť vylepšovanie metodík, ktoré hovoria o tom, ako úrad bude intervenovať v danom regulačnom období v prípade, že nastanú závažné zmeny na trhoch. Aj o tom poviem. Ďalším bodom, ktorý je diskutabilný, by mohli byť, ale určite z hľadiska vývoja energetiky ako celku je mimoriadne dôležitý, obchodovanie s emisnými zdrojmi, s emisnými limitmi v budúcnosti a účasť úradu na celom tomto procese. No aj ďalšia vec, určite by malo byť súčasťou správy aj výhľadové stanovenie cien regulovaných komodít. Ja by som bol veľmi rád, dostala sa mi od pána predsedu a ďakujem za to, správa o činnosti, iná, prezentácia, ktorá hovorí o tom, ako by sa mali vyvíjať ceny v roku 2004 až 2007, kde by som bol veľmi rád, pokiaľ by toto bolo dodržané, v prípade zemného plynu, elektriny, tepla a vody, čo sa týka ostatných odberateľov, ale obávam sa, že tu boli veľmi podcenené vstupné údaje. Totiž úrad uvažuje, že cena zemného plynu a elektriny by sa nemala meniť viacej ako jednotky percent, najviac o 2,5 % do roku 2007. Obávam sa, že to tak nebude, pretože ak si uvedomíme, ako sa vyvíjajú a ako sa hýbu ceny určitých zdrojov na celosvetových trhoch, tak tento trend bude asi ťažké dodržať. Ďalej si myslím a pochybujem o tom, že ceny stočného pre ostatných odberateľov by mohli byť na tej istej úrovni ďalšie tri roky. Predpokladám, že to asi tak nebude. Musím upozorniť na jednu vec. Úrad vychádzal z toho, že cena za barel ropy by bola 26 dolárov. Mnohí si možno pamätáte, že zhruba pred tromi týždňami dosiahla viacej ako 40 dolárov a možno si pamätáte, že keď sme tu diskutovali o štátnom rozpočte, o návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004, aj štátny rozpočet alebo zostavovatelia značne podcenili túto problematiku a pravdepodobne nám to tiež spôsobí problémy. Čiže keď hovorím o tom, o stanovení metodiky ako intervenovať v regulačnom období, mám presne na mysli takúto situáciu. Vychádzame z predpokladu, že to bude 26, a zrazu je to 40. Sme svedkami situácie, keď OPEC, ktorý vždy chcel vyzývať ostatných, aby znižovali výroby, ich vyzýva, aby zvyšovali produkciu ropy. Čiže je to prudká zmena na trhu a na prudkú zmenu na trhu by mala byť pripravená celá ekonomika a teda v prvom rade úrad. Záverom. Napriek tomu, že som hovoril o mnohých veciach, ktoré vyzneli kriticky, uvedomujem si, že regulácia v odvetviach, ktoré boli predmetom politického rozhodovania v minulosti, kde bolo ekonomické prostredie prakticky až do roku 2002 pokrivené, že tam zaviesť poriadok nie je jednoduché. Som však veľmi rád, že nielen opoziční politici, ale predstaviteľ úradu a úrad samotný vo svojej správe hovorí o tom, že slovenskí výrobcovia energií v minulosti nedosahovali ani oprávnené náklady. Zároveň teda hovorí, že štát ani občan nikdy nedoplácal na slovenských energetikov. Som rád, že takéto tvrdenie zaznelo, pretože si myslím, že bude významným príspevkom k zlepšeniu prostredia, ekonomického prostredia pre podnikanie v týchto oblastiach a že to bude predstavovať aj významný príspevok energetickej bezpečnosti a národnej bezpečnosti Slovenska. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)