B. Bugár, podpredseda NR SR: (2002-06-25):
A. Engliš, poslanec: Pán predsedajúci, kolegyne, kolegovia, ja by som chcel povedať pár slov k zákonu o ochrane prírody a potom by som sa chcel venovať hlavne pozmeňujúcim návrhom k zákonu o ochrane prírody, ktoré máte v laviciach. Účelom zákona o ochrane prírody a krajiny je prispieť k zachovaniu rozmanitosti podmienok a foriem života na Zemi, utvárať podmienky na trvalé udržiavanie, obnovovanie a racionálne využívanie prírodných zdrojov, záchranu prírodného dedičstva, charakteristického vzhľadu krajiny a dosiahnutie udržania ekologickej stability. Takto je účel zákona formulovaný v pôvodnom zákone o ochrane prírody a krajiny, ktorý nadobudol účinnosť od 1. januára 1995, ako aj v predkladanom návrhu novely zákona, ktorý by mal nadobudnúť účinnosť v januári 2003. V súčasnosti je viac ako evidentné, že pôsobnosť orgánov životného prostredia sa v niektorých zložkách - príroda, vody, lesy - neúnosne prelína a komplikuje a v mnohých prípadoch aj byrokratizuje a na druhej strane u iných zložiek je nedostatočná - pracovné a obytné prostredie, ovzdušie, všeobecná tvorba a ochrana prírody. Takýto trend sa odráža aj na stabilizácii a rozvoji regiónov často s negatívnymi dôsledkami. Neodôvodnene a často neuvážene sa práve takýmito rozhodnutiami zasahuje do využívania a zužitkovania prírodných zdrojov, ktoré majú ďalekosiahle, aj sociálne dôsledky. Podľa odborne vypracovaných odhadov vyplýva, že len z dôvodu, napríklad, obmedzenia zákazov ťažby v chránených územiach je možný pokles zamestnanosti až o 4000 ľudí a z toho v drevospracujúcom priemysle okolo 2500 ľudí. Uvádzam tieto okolnosti práve z dôvodu, že výmera osobitne chránených území v Slovenskej republike dosahuje takmer 45 % celkovej výmery lesov a týmto je priamo ovplyvňovaná a často neodôvodnená hospodárska činnosť a aktivity vlastníkov pri stabilizácii zamestnancov, ktorých vlastne les živí. Považoval som za potrebné toto spomenúť, že vlastne týmto zákonom sa určitým spôsobom samozrejme siahne alebo zasiahne, môže zasiahnuť aj do zamestnanosti práve v tých oblastiach, kde sú podmienky alebo kde sú vlastne možnosti len využívania týchto zdrojov. Nebudem ďalšie myšlienky tu rozvíjať, myslím si, že je potrebné aj vzhľadom na čas pristúpiť k pozmeňujúcim návrhom. Ja som dal návrh, pozmeňujúci návrh, ktorý je podpísaný 20 poslancami v 29 bodoch, ktorý máte na stole. Po prerokovaní vo výbore životného prostredia aj so samotnými tvorcami, vlastne niektoré návrhy sú v spoločnej správe a niektoré návrhy po prediskutovaní sa upravili tak, že z pôvodných pozmeňujúcich návrhov žiadam hlasovať len o nasledovných, a to o bode 3, kde v § 13 ods. 2 písm. c) žiadam vypustiť, a to z dôvodu, že výstavba lesných ciest sa vykonáva v samostatnom konaní orgánov štátnej správy životného prostredia, stavebného konania. Ostatné nárazové cesty, ktoré sa pri ťažbách využívajú, aj tak sa musia, samozrejme, riešiť v spolupráci s orgánmi životného prostredia alebo s orgánmi ochrany prírody, čiže podľa môjho názoru nie je nutné tento paragraf alebo toto písmeno c) tam nechať. Čiže žiadam to vypustiť a žiadam o tom samostatne hlasovať. Ďalším bodom, ktorý by ostal z tých pozmeňujúcich návrhov, pretože hovorím, ostatné body buď sú v spoločnej správe už zabudované alebo boli prekonzultované, je bod 11 a to v § 27 ods. 3 zmeniť slovo, v texte „oboznámi“, zmeniť slovo na „prerokuje“. Čiže ministerstvo prerokuje s vlastníkmi, správcami, nájomcami pozemkov dotknutých zamýšľaných ochranou a tak ďalej. V bode 14 nechávam na hlasovanie. Je tam problém, či môžeme akceptovať medzidruhové kríženie. V podstate by sa tento bod v § 35, ale nie v bode 3, ale, pardon, v ods. 2 doplniť f) - j), že na druhy vtákov, aby sa na nich nevzťahovalo medzidruhové kríženie, ako vtákov chovaných doma. Samozrejme, nechávam to na vás, pretože je to aj určitá etická záležitosť, nebolo to vydiskutované, niektorí odborníci sú za to, aby tieto vtáky chované, aby sa to nevzťahovalo na vtákov chovaných doma, čiže § 35 ods. 2 doplniť písm. f) - j) v bode 14. A potom takisto, napriek tomu, že sme rozdiskutovali niektoré problémy v bode 26, § 72 doplniť odsek 2 v znení: „Za člena stráže prírody a krajiny podľa ods. 1 sa považuje aj člen lesnej stráže, rybnej, vodnej a poľnej.“ Čiže, upraviť to, prosím, člen lesnej, rybnej, vodnej a poľnej stráže po vykonaní príslušných skúšok v súlade s § 72. Samozrejme, že v § 72 podľa tohto môže každý občan tejto republiky sa stať, ale keďže bolo to rozdiskutované a je aj podpora zo strany predkladateľa, tak to tam nechám. Áno. Alebo po vykonaní príslušných skúšok v súlade s § 72. Ale hovorím, to sa vzťahuje vlastne na každého občana tohto štátu. Je tu po diskusii s predkladateľom možnosť zdôraznenia, vlastne, tejto možnosti a do určitej miery zvýšenia, by som povedal, dôležitosti týchto stráží, čiže lesnej, vodnej, rybnej a poľnej stráže. Na záver by som len toľko chcel povedať, že zákon je veľmi prísny a považujem za potrebné povedať aj to, čo som s predkladateľmi konštatoval, že pokuty za priestupky sú také ako v Európskej únii, ale platy v Slovenskej republike sú ďaleko nižšie a uložiť pokutu 300 000 Sk niekomu, aj keď je to teda do výšky trebárs s ročným príjmom 120 000 Sk, je likvidačné, čiže osobne si myslím, že v tejto kapitole je to hodne, hodne prehnané. Ďakujem za porozumenie. Čiže ešte raz zdôrazňujem, že ostatné body tohto návrhu vlastne sú vyriešené, čiže žiadam hlasovať len o tých, ktoré som mal. Ďakujem.