V. Palko, poslanec: (2007-05-18):
Otázka daní a ich harmonizácie je už dlhší čas jednou z tém európskej integrácie. Zatiaľ čo primárne právo Európskych spoločenstiev harmonizáciu nepriamych daní, najmä spotrebných daní a DPH, umožňuje, priame dane zostávajú, vychádzajúc z platného právneho stavu, plne v kompetencii členských štátov. Inými slovami, v práve Európskych spoločenstiev neexistuje žiadny právny základ, na základe ktorého by mohla prebehnúť čiastočná alebo úplná harmonizácia priamych daní. Napriek tomu však existuje evidentný politický záujem Francúzska a Nemecka s podporou tak väčšiny členských štátov, ako aj Európskej komisie priame dane aspoň čiastočne harmonizovať. Napriek chýbajúcemu právnemu základu a napriek pôvodne deklarovanému odporu Európskej komisie, ktorý sa však zmenil nástupom predsedu Komisie pána Barossa, odporu Slovenska a ďalších štyroch členských štátov EÚ sa Rada ministrov financií 12. septembra 2004 na svojom zasadnutí v Scheveningene pri Haagu uzniesla na zriadení pracovnej skupiny, ktorá má za úlohu skúmať možnosti harmonizácie daňového základu, dane z príjmu právnických osôb. Návrh má otvorenú podporu Francúzska a Nemecka, pričom terajší nemecký minister financií Hans Eichel ho privítal slovami, že ide o „krok smerom k harmonizácii daní z príjmu právnických osôb“. Tento návrh má podporu aj súčasnej nemeckej vlády. Podľa programu vlády Angely Merkelovej sa „vláda bude aktívne snažiť o európsku harmonizáciu vymeriavacích základov daní a bude žiadať prísnejšie pravidlá proti neférovej daňovej súťaži“. Minister financií nemeckej vlády Peer Steinbrück sa vyjadril ešte jasnejšie: „Toto nie je férová daňová súťaž a naviac ničí nemecké pracovné miesta.“ Okrem Nemecka daňovú harmonizáciu výrazne podporuje aj Francúzsko. V prospech harmonizácie sa vyjadril aj súčasný prezident Francúzska Nicolas Sarkozy aj jeho protikandidátka v prezidentských voľbách Ségoléne Royalová. Názor Európskej komisie sa postupne menil od pôvodne zamietavého na otvorene súhlasný. Zamietavé stanovisko k návrhu harmonizácie priamych daní z príjmov firiem odmietol ešte v apríli 2003 nemecký komisár Günter Verheugen. Po zosilnení politického tlaku Francúzka a Nemecka a pred schvaľovaním novej Komisie podporila harmonizáciu daňových základov daní z príjmu právnických osôb vtedajšia kandidátka na komisárku pre dane Ingrida Udreová. Cieľ pripraviť legislatívny návrh na zladenie základu na výpočet podnikových daní v členských krajinách EÚ potvrdil aj predseda Európskej komisie José Barosso. Z polohy verejných vyhlásení a plánov do polohy praktických krokov posunul tému harmonizácie priamych daní komisár pre dane László Kovács v apríli 2006. V tzv. oznámení Európskej komisie o progrese a ďalších krokoch smerom k spoločnému harmonizovanému základu daní firiem sumarizoval doterajšie výsledky pracovnej skupiny pracujúcej na návrhu daňovej harmonizácie. Predstavil zámer a plány Komisie na roky 2006 a 2007. A napokon predstavil konkrétny záväzok Európskej komisie predložiť legislatívny návrh roku 2008. Je teda zrejmé, že napriek chýbajúcemu právnemu základu v práve Európskych spoločenstiev budú členské štáty v dohľadnej dobe čeliť návrhu harmonizujúcemu daň z príjmu právnických osôb v podobe harmonizácie základu dane. Vláda Slovenskej republiky si je problematiky vedomá a v programovom vyhlásení vlády na túto tému píše: „Vláda bude veľmi pozorne sledovať vývoj v oblasti daní v európskom priestore a v rámci neho najmä snahy členských štátov EÚ o harmonizáciu daňového základu.“ Vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, domnievame sa, že vzhľadom na mimoriadny význam otázky, ktorá sa týka samostatnej suverenity štátu a ktorej obrana je v národnom záujme Slovenskej republiky, nie je postačujúce, keď vláda hovorí, že k návrhom Európskej  komisie uplatní veľmi opatrný prístup. To nie je postačujúce. Navyše od 24. októbra 2006, keď sme prvýkrát predkladali návrh stanoviska Slovenskej republiky, ktorý nezískal v Národnej rade väčšinu, opodstatnenie opätovného predloženia nášho návrhu potvrdil svojimi výrokmi napr. predseda vlády Robert Fico, ktorý začal verejne ustupovať z doterajších vyhlásení a pripustil súhlas s harmonizáciou priamych daní v Európskej únii. Pre Televízne noviny TV Markíza dňa 11. marca 2007 v príspevku „Zmierňujeme odpor“ povedal, že „silné krajiny EÚ budú len ťažko rešpektovať takéto daňové zvýhodňovanie, ktoré nové členské krajiny spustili, my sa nevyhneme tomu tlaku, preto búchať do pŕs a tváriť sa, že nikdy, je nezmysel“. Jeho slová následne podporili viacerí politici vládnych strán, napr. predseda výboru pre financie Jozef Burian, predseda SNS Ján Slota a predseda poslaneckého klubu SNS Rafael Rafaj. Na základe tohto sa domnievame, že je opätovne potrebné stanovisko Slovenskej republiky legislatívne upraviť a vládu ústavným zákonom, predpísaným spôsobom, zaviazať presadzovať zvrchovanosť Slovenskej republiky v oblasti priamych daní. Tento ústavný mandát tak posilní pozíciu slovenskej vlády, čo prispeje k dôslednej ochrane národných záujmov Slovenskej republiky. Z ekonomickej analýzy harmonizácie priamych daní vyplýva, že by bola pre Slovensko a Európu zjavne ekonomicky škodlivá. Slovensko vďaka daňovej konkurencii v ostatnom období významne znížilo daňové zaťaženie ekonomických subjektov priamymi daňami. Napriek znižovaniu daňového zaťaženia aj v iných krajinách je vo väčšine štátov Únie to daňové zaťaženie vyššie ako na Slovensku. Daňové podmienky na podnikanie a investovanie na Slovensku sú tým pre mobilný kapitál z týchto krajín výhodnejšie ako prostredie, z ktorého tento kapitál pochádza. Ďalšie kroky vedúce k potlačeniu daňovej konkurencie v EÚ by zastavili takýto pozitívny trend. Harmonizovanie daní vrátane priamych by malo nevyhnutne vážne a negatívne dopady na slovenských občanov. Časť z nich sa týka konkrétne  Slovenska ako krajiny s relatívne nižšími daňami v EÚ. A ostatné budú univerzálne negatíva vyplývajúce zo straty budúcich výhod daňovej konkurencie v EÚ ako celku. Na základe uvedených dôvodov sa ako predkladatelia domnievame, že je potrebné predložiť návrh záväzného stanoviska Slovenskej republiky s názvom Deklarácia o daňovej suverenite. Vážení páni poslanci, vážené pani poslankyne, ďakujem vám za pozornosť.