Novotný, Viliam, poslanec NR SR (2015-12-15):
Ďakujem pekne za slovo. Vážená pani podpredsedníčka Národnej rady, vážené dámy, vážení páni, dovoľte mi, aby som teda predložil v poradí už tretí návrh zákona, ktorý predkladám na tejto schôdzi Národnej rady. Jedná sa o novelu zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov. Cieľom tohto návrhu zákona je podobne, ako to bolo v prípade prvého mnou predkladaného návrhu zákona o dani z príjmov, zlepšiť a uľahčiť život zamestnávateľom, konkrétne zlepšiť a uľahčiť zamestnávateľom komunikáciu so Sociálnou poisťovňou pri plnení ich zákonných povinností a odstrániť niektoré obmedzenia zákona, ktoré zamestnávateľom, ktoré zamestnávateľ nemôže objektívne ovplyvniť a skontrolovať, ale podľa platného zákona by mal za ne niesť sankcie zo strany Sociálnej poisťovne. Návrh zákona sa týka predovšetkým zmeny lehôt, v ktorých je zamestnávateľ povinný predkladať Sociálnej poisťovni niektoré doklady predpokladané zákonom. Zároveň novela reaguje na aktuálne nezmyselné ukladanie penále zamestnávateľom v prípade, že včas neodviedli poistné v správnej výške z dôvodov, ktoré nemohli ovplyvniť, pretože boli uvedení do omylu. Aby som hovoril trochu konkrétnejšie, pomôžem si s osobitnou časťou dôvodovej správy. Táto poslanecká novela zákona mení teda tri konkrétne ustanovenia. Tá prvá vec je, že podľa dnes platného znenia zákona ukladá zamestnávateľom povinnosť ohlásiť zamestnanca na nemocenské, ešte raz, dnes platné znenie zákona ukladá zamestnávateľom povinnosť odhlásiť zamestnanca na nemocenské poistenie, dôchodkové poistenie a na poistenie v nezamestnanosti najneskôr v deň nasledujúci po zániku týchto poistení. Novelou zákona navrhujem, aby sa to zmenilo na lehotu osem dní, jednoducho z praktických dôvodov, pretože mnohokrát máte takýchto zamestnancov, hlavne pri prácach v stavebníctve, kde je pomerne veľká fluktuácia pracovnej sily a naozaj sa môže stať, že dôjde k omeškaniu jedného dňa, ktoré je penalizované. Myslím si, že osemdňová lehota na odhlásenie zamestnanca na nemocenské poistenie, dôchodkové poistenie a na poistenie v nezamestnanosti pre Sociálnu poisťovňu je dostačujúca a už zrealizovateľná bez zbytočného stresu na oboch stranách. Druhá vec, ktorú prináša táto novela zákona, druhé ustanovenie, ktoré by sme chceli zmeniť, je, že podľa platného znenia zákona sa dnes vyžaduje, aby zamestnávateľ doručil evidenčný list dôchodkového poistenia Sociálnej poisťovni do troch dní od skončenia pracovného pomeru alebo iného právneho vzťahu k zamestnávateľovi. Navrhujem, aby sa táto povinnosť zamestnávateľa viazala na najbližší výplatný termín zamestnávateľa. Znovu praktická vec. Odstraňujeme zbytočnú administratívnu záťaž, pretože niekto musí vo firme neustále sledovať, že teda doručiť, nedoručiť, kedy treba doručiť, kedy to skončilo, niekoľkokrát v priebehu mesiaca treba doručiť, tak by to bolo v jeden jasne stanovený termín. Predpokladáme, že ten zamestnanec, ktorému skončil pomer u zamestnávateľa, sa neponáhľa s vymeraním dôchodku. Aj tak to chvíľu trvá Sociálnej poisťovni. Čiže je úplne zbytočné, aby tam bola lehota v tomto prípade troch dní. Stačí najbližší výplatný termín. V predchádzajúcom prípade, čo sa týka odhlásenia z nemocenského, sociálneho a dôchodkového poistenia, je dokonca termín nasledujúci deň. Navrhujeme osem dní. Čiže sú to len naozaj termíny, ktoré majú pomôcť zamestnávateľovi veľmi efektívne zvládať manažment poistenia a hlásení do Sociálnej poisťovne bez toho, aby boli zbytočne penalizovaní za nezmyselné lehoty. Tretie ustanovenie, ktoré navrhujem v tejto poslaneckej novele zákona o sociálnom poistení, sa týka vypustenia oprávnenia Sociálnej poisťovne ukladať pokuty vo výške 16 596,96 eura v prípade porušenia povinností študentov, ktorí si u viacerých zamestnávateľov na určitý časový úsek uplatnili výnimku z platenia poistného. Uvedenú výšku pokuty v tomto prípade považujem za neodôvodnene vysokú a neprimeranú. Zároveň však novela dáva možnosť uložiť študentovi, ktorý porušil zákonnú povinnosť, pokutu, ale iba do výšky tisíc eur. Platná právna úprava ukladá študentom v § 227a povinnosť písomne oznámiť a čestne vyhlásiť zamestnávateľovi, že si za daný kalendárny mesiac súčasne neuplatnil výnimku platenia poistného u iného zamestnávateľa. Novelou zákona teda reagujeme na situáciu, kedy zo strany zamestnávateľa nie je možné čestné prehlásenie študenta overiť ani ovplyvniť, a dáva do zákona výnimku, podľa ktorej Sociálna poisťovňa nebude predpisovať penále za kontrolované obdobie zamestnávateľovi, ak sa preukáže, že zamestnávateľ neodviedol včas poistné práve z dôvodu, že bol uvedený do omylu študentom a jeho porušením zákonných povinností. Čiže znovu veci staviame z hlavy na nohy, pretože študent zamestnávateľovi, ktorý robí na dohodu, doručí čestné prehlásenie, a zamestnávateľ je spokojný, lebo má toto čestné prehlásenie. Sociálna poisťovňa skontroluje, ako je to s platením odvodov a s výnimkou u tohto študenta, a zistí, že došlo k porušeniu zákona, že si študent neoprávnene uplatnil výnimku z platenia odvodov do Sociálnej poisťovne, a uloží skoro, ešte raz prečítam tú sumu, 16 596,96 eura pokutu zamestnávateľovi, ktorý nemá šancu skontrolovať toto čestné prehlásenie. Proste on má čestné prehlásenie, ktoré je ale neplatné, lebo bol uvedený do omylu. Čiže veci staviame z hlavy na nohy, ak ho uviedol do omylu študent s vedomím, že teda takýmto spôsobom sa vyhne plateniu odvodov, tak nech je za to penalizovaný pokutou tisíc eur, ale prečo penalizovať zamestnávateľa, ktorý splnil zákonnú podmienku, dostal čestné prehlásenie, len bol uvedený do omylu a má teraz zaplatiť 16,5-tisíc eur pokuty. Čiže veľmi, takisto veľmi logické ustanovenie, ktoré by malo pomôcť aj zamestnanosti, aj zamestnávaniu a hlavne zbytočnej administratívnej záťaži zamestnávateľov, ktorí by mali byť od takejto zbytočnej administratívnej záťaže oslobodení. Dámy a páni, toľko teda môj poslanecký návrh zákona. Predkladaný návrh nebude mať vplyv na štátny rozpočet a na rozpočet verejnej správy, bude mať pozitívny vplyv na podnikateľské prostredie a pozitívny dopad na sociálne vplyvy, nezakladá však ani vplyvy na životné prostredie, ani na informatizáciu spoločnosti. Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi a ostatnými všeobecne záväznými právnymi predpismi Slovenskej republiky, medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná, ako aj s právom Európskej únie. Dámy a páni, toľko môj poslanecký návrh zákona, poprosím vás o jeho podporu. Ďakujem pekne.