L. Szigeti, poslanec: (2007-09-13):
Je pravda, že bolo niekoľko pokusov na prijatie novej legislatívy aj sa vypracovalo niekoľko rôznych koncepčných dokumentov, ktoré mohli slúžiť ako východiskový materiál k tvorbe nového školského zákona, ako napríklad materiál pod názvom Konštantín alebo materiál pod názvom Duch školy, najnovšie Milénium, alebo ináč známy materiál pod názvom Národný program výchovy a vzdelávania v Slovenskej republike na najbližších 15 až 20 rokov, a ešte aj ďalšie iné materiály, avšak k rokovaniu na pôde parlamentu o návrhu nového školského zákona zatiaľ nedošlo. Je to vlastne prvý pokus o prerokovanie a prijatie nového školského zákona v histórii samostatného Slovenska a bol by som veľmi rád, keby tento pokus bol úspešný. V ostatných rokoch sa podarilo uskutočniť niekoľko veľmi závažných reforiem v oblasti výchovy a vzdelávania aj v našej krajine. Medzi najvýznamnejšie môžeme zaradiť napríklad zmenu zriaďovateľskej právomoci v rámci reformy verejnej správy, tzv. decentralizáciu riadenia, ďalej zavedenie normatívneho systému financovania škôl, nový spôsob overovania vedomostí u žiakov základných škôl, známy ako Monitor 9. Ďalej by som mohol menovať dvojúrovňovú štátnu maturitnú skúšku, informatizáciu našich základných a stredných škôl, známy projekt pod názvom Infovek, a ďalšie iné reformné kroky. Naďalej však chýba meritórna reforma vzdelávania a tým je kurikulárna transformácia. K jej uskutočneniu je nutnou podmienkou prijatie nového moderného zákona o výchove a vzdelávaní. Bude to súčasťou reformy školstva na Slovensku, ktorej hlavným cieľom je premeniť tradičné encyklopedicko-memorovacie a direktívno-neživotné školstvo na tzv. tvorivo-humánnu výchovu a vzdelávanie a poznatkovo-hodnotové školstvo, kde je dôraz na aktivitu a slobodu osobnosti, jej silu vytvoriť svoj progresívny, tvorivý spôsob bytia pre život v novom tisícročí. A toto, samozrejme, predpokladá predovšetkým zmeniť filozofiu výchovy a vzdelávania od tradičného poňatia výchovy a vzdelávania prejsť k tvorivo-humanistickej koncepcii, integrovať v nej pragmatickú filozofiu školstva, všeobecnovzdelávacie poňatie školy a humanistický prístup k výchove a človeku. Je potrebné ďalej zmeniť obsah vzdelávania, t. j. uskutočniť kurikulárnu transformáciu, čo znamená znížiť počet nepotrebných, nefunkčných informácií a nahradiť ich obsahom, poznatkami potrebnými pre život, kľúčovými kompetenciami, vypracovať nové osnovy, nové učebnice, študijné materiály so životným moderným obsahom rešpektujúcim princípy udržateľného rozvoja. Ďalej je potrebné zmeniť metódy, spôsoby, technológie vzdelávania, výchovy a riadenia týchto procesov. Od direktívnych, nedemokratických a totalitných metód prejsť k nedirektívnym spôsobom výchovy, k demokracii, subsidiarite, alternatívnym výchovným a vzdelávacím systémom, multimediálnym technológiám a, samozrejme, je potrebné aj ďalej decentralizovať riadenie, viac dôverovať školám, školským zariadeniam, riaditeľom, miestnym komunitám, radám škôl, rodičom a, samozrejme, aj pedagogickým kolektívom. Je potrebné vytvoriť a ďalej rozvíjať prostredie slobodnej ponuky vzdelávacej príležitosti so zabezpečením práva slobodnej voľby vzdelávacej cesty, vytvoriť konkurenčné vzdelávacie prostredie, čo sa stane hybnou silou, inováciou v pokroku. Uplatňovať právo rodičov na voľbu vyučovacieho jazyka školy, vytvoriť rovnaké príležitosti pre deti bez rozdielu rasy, náboženstva či jazyka. Umožniť vysokú mieru účasti občanov, rodičov, komunity na správe záležitosti výchovy a vzdelávania. Je dôležité, aby obsahová reforma bola uskutočnená tak, aby základné učivo tvorilo v zásade okolo 60 až 65 % obsahu alebo aj času a ostatný obsah učiva určovala škola, prípadne školská rada a miestna komunita. Je čas vytvoriť legislatívu právneho štátu pre oblasť výchovy a vzdelávanie. Preto v našom spoločnom návrhu navrhujeme vyňať zo zákona o školských zariadeniach materské školy a zaradiť ich ako prvý článok školského systému do nového nami predloženého školského zákona. Chceme transformovať organizačnú štruktúru základnej školy tak, že I. stupeň bude tvoriť 1. až 5. ročník a II. stupeň 6. až 9. ročník. Chcem potvrdiť a upevniť súčasné postavenie základných umeleckých škôl v školskom zákone a akceptovať súčasnú štruktúru umeleckých odborov, obsah a dĺžku štúdia. V našom zákone vzdelávanie, teda vzdelávanie uvedené v tomto zákone chceme chápať ako súčasť celoživotného vzdelávania. Chceme potvrdiť naďalej 10-ročnú povinnú školskú dochádzku, pričom sa ustanovuje možnosť individuálneho vzdelávania ako osobitného spôsobu jej splnenia. Zadefinujeme sústavu škôl, odbory a stupne vzdelávania. Kľúčovým a najdôležitejším pedagogickým projektom sa stávajú vzdelávacie programy. Spôsob projektovania vzdelávacích programov predstavuje najpodstatnejší prvok vlastnej reformy vzdelávania, ktorú návrh zákona predpokladá. Zavedie sa Národný program vzdelávania, ktorý rozpracúva ciele vzdelávania stanovené týmto zákonom a vymedzuje hlavné oblasti vzdelávania, zmeny v obsahu vzdelávania a prostriedky, ktoré sú nevyhnutné k dosahovaniu týchto cieľov. Vypracúva, samozrejme, ministerstvo školstva na obdobie siedmich rokov. Obsah a rozsah vzdelávania sa určuje týmito vzdelávacími programami. Návrh zákona ustanovuje existenciu dvojúrovňového projektovania vzdelávacích programov, čo je mimoriadne dôležité. Rámcové vzdelávacie programy, opierajúce sa o cyklicky inovovaný Národný program vzdelávania, predstavujú centrálnu úroveň projektovania vzdelávania voči jednotlivým odborom vzdelávania a stupňom vzdelávania. Konkretizovaným projektom pre každú školu bude Školský vzdelávací program, ktorý v súlade s Rámcovým vzdelávacím programom s možnosťami školy a potrebami lokálneho prostredia školy, ako aj profilov konkrétnych žiakov rozpracúva ciele, stanovuje konkrétnu obsahovú štruktúru vzdelávania a ďalšie organizačné náležitosti. Spomínaný dvojúrovňový model projektovania vzdelávania umožní jednak na centrálnej úrovni revidovať základné komponenty vzdelávacích obsahov, efektívnejšie stanoviť výstupné požiadavky pre jednotlivé odbory a stupne vzdelania, prispieť k otvoreniu trhu s učebnicami a učebnými textami, na druhej strane na úrovni konkrétnych škôl umožní zohľadňovať konkrétne podmienky a lokálny kontext vzdelávania, špecifikovať zameranie školy aj v rámci škôl identického druhu, vytvárať vzdelávaciu ponuku vo vzťahu k záujmom a možnostiam konkrétnych žiakov, ďalej profesionalizovať pedagogickú prácu učiteľských zborov priamou účasťou učiteľov na projektovaní vlastného vzdelávacieho prostredia školy a zmysluplne sa zaoberať autoevolváciou školy a školského vzdelávacieho programu. Po prijatí dvojúrovňového modelu konečne naše školy budú mať svoje pedagogické programy, to znamená, že sám alebo sami pedagógovia, pedagogický kolektív bude kompetentný vypracovať si svoj pedagogický program. Na zvýšení celkovej kultúry projektovania vzdelávania má významný podiel ustanovenie Kurikulárnej rady ako nový orgán, samozrejme, aj nezávislí vzdelávací experti, ktorí overujú a osvedčujú súlad školských vzdelávacích programov voči rámcovým vzdelávacím programom. Samostatná časť v našom návrhu je venovaná zamestnancom škôl, kde sa vytvoria, tak ako dosiaľ, dve základné kategórie: kategórie pedagogických zamestnancov a kategórie nepedagogických zamestnancov. Čo sa týka kategórie pedagogických zamestnancov, ide o tie kategórie, ktoré sa podieľajú na pedagogickej činnosti, a táto kategorizácia pedagogických zamestnancov a požiadavky hlavne na ich kvalifikáciu, samozrejme, zodpovedajú štandardným súčasným medzinárodným pohľadom na kvalifikáciu pedagogických zamestnancov. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, chcem vás požiadať o to, aby ste tak ako Strana maďarskej koalície, aj vy všetci podporili tento nový návrh školského zákona, aby mladí ľudia, rodičia, ale častokrát aj odborníci nemohli v budúcnosti tvrdiť, že súčasná škola učí niečo iné, ako je potrebné pre kvalitný a tvorivý život. Je len na nás, aby toto ich častokrát prezentované tvrdenie bolo o niekoľko dní, týždňov minulosťou. Ďakujem pekne. (Potlesk.)