Vaľová, Jana, poslankyňa NR SR (2012-08-01):
Dobre, ďakujem veľmi pekne. Ale myslím si, že ak takýto pán poslanec takto sa správa, tak mu treba odpovedať. Ďakujem veľmi pekne. Vážená pani predsedajúca, vážené panie poslankyne, páni poslanci, vrátim sa k novele zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov, ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony. Vláda Slovenskej republiky v súlade so svojím programovým vyhlásením vlády za roky 2012 až 2016 realizuje jednu zo svojich dôležitých úloh. A to je zabezpečenie dlhodobej finančnej udržateľnosti dôchodkového systému. Dovolím si povedať, že je to veľmi ťažké a veľmi ambiciózne predsavzatie, keď si spomenieme na predošlé diskusie o tom, a to, si myslím, z bývalého volebného obdobia, ako bolo treba nastaviť dôchodkový systém, pretože jednoznačne zastávam názor, že ak má byť penzijný systém efektívny, musí spĺňať trvalú udržateľnosť vo vzťahoch k verejným financiám a, samozrejme, aj spoločenskú zhodu, čo by bolo veľmi dobré, keby sa nám to podarilo. Pôvodný priebežný financovaný dôchodkový systém začal vyvolávať obavy, a to hlavne z hľadiska klesajúcej pôrodnosti, nárastu veku dožitia obyvateľstva a zadlženosti Sociálnej poisťovne a neštandardným nastavením sporenia v 2. pilieri. Potrebu zmeny systému a reformy si vlády jednotlivých krajín uvedomovali postupne. Prvá prišla reforma v Českej republike v roku 1994, potom ju urobili Maďarsko v roku 1998, Poľsko v roku 1999 a ako posledné pristúpilo k reforme penzijného systému Slovensko v roku 2004, keď do platnosti to prišlo v roku 2005. Negatívny demografický vývoj do budúcna naznačuje aj analýza zo Spojených národov, podľa ktorej by mal podiel obyvateľstva vo veku nad 65 rokov predstavovať 19 % na Slovensku, 21 % v Poľsku, 22 % v Maďarsku a 23 % v Čechách. Priemerný nárast obyvateľstva v dôchodkovom veku v regióne by teda predstavoval 2 %. Počet dôchodcov by podľa prognózy mal vzrásť na Slovensku až o polovicu, pričom v Maďarsku iba j o jednu tretinu. Alarmujúca je však prognóza, ktorá sa týka poklesu počtu obyvateľstva v produktívnom veku, ktoré by malo klesnúť až o 20 % v členských krajinách. Dané údaje som citovala z Hospodárskych listov, ich autorom je Ing. Igor Kiss. Takáto situácia si jednoznačne vyžadovala a vyžaduje riešenie. Po prvých reformách a riešeniach problémov s udržateľnosťou financovania systému nepomohla ani finančná a dlhová kríza v Európe, ktorá sa aj v našom regióne prejavila najmä poklesom výkonu ekonomiky postupným zadlžovaním a nárastom potreby krytia deficitu. Nedostatok financií v 1. priebežnom pilieri bol spôsobený práve aj vplyvom negatívneho vývoja hospodárstva, ale aj zlým nastavením v 2. pilieri. Ak si pozriete vývoj deficitu dôchodkového poistenia, tak zistíme, že deficit od roku 2000 je na úrovni mínus 924 mil. eur v Sociálnej poisťovni. Dovolím si tvrdiť, že k tomuto deficitu prispel aj rok 2005, keď došlo k prehĺbeniu deficitu v mínuse zo 483 mil. eur na 1,069 mld. Všetci dobre vieme, že v roku 2005 sa zaviedlo sporenie v 2. dôchodkovom pilieri. A následne túto, povedzme si, dieru sa snažil štát vykryť z transferov predaja SPP a iných finančných položiek. Tento deficit sa následne ponížil, ale v roku 2009 sa minuli finančné prostriedky a deficit poisťovne začal stúpať. Všetkým je jasné, ako koalícii, tak aj opozícii, že zmeny sú neodvratné tak ako v 1. pilieri, tak aj v 2. pilieri, pretože 1. pilier je rovnako kľúčový, čo sa týka nastavenia 2. piliera. A sú to dve neoddeliteľné nádoby. Moje výhrady nie sú k systému kapitalizácie, ako som už predtým poznamenala, lebo kapitalizáciou rozumieme aj 3. pilier, čiže keď som povedala, že nemám výhrady ku kapitalizácii, to znamená, že máme 2. pilier kapitalizačný a 3. pilier kapitalizačný, ale k jeho nastaveniu ako takému. Jemne sa dotknem histórie a možno aj obrovsky optimistických predpokladov, musím tu povedať, otca reformy pána Kaníka, ktorý sľuboval sporiteľom 6-percentný rast vkladov, čo by nebolo možné a reálne v čase krízy, ale ani v čase konjunktúry, takto nastaviť finančné prostriedky. Zhodnotenie peňazí v 2. pilieri je hlboko pod infláciou. Pri naštartovaní 2. kapitalizačného piliera bola použitá zavádzajúca, ba až klamlivá reklama, ktorá lákala ľudí do 2. piliera bez toho, aby vedeli použiť jeho výhodnosť a posúdiť ju či jeho nevýhodnosť z hľadiska ich veku či príjmu ľudí. Rovnako sa zaviedol povinný vstup mladých ľudí do 2- piliera bez možnosti rozhodnutia a výberu. V dnešnej novele tohto zákona toto upravujeme, a to nasledovne, povinný vstup mladých ľudí bude nahradený dobrovoľným vstupom rozhodnúť sa o vstupe do 2. piliera, čo je možné až do veku 35 rokov života. Toto rozhodnutie môže urobiť každý, kto sa prvýkrát zamestná a stane sa dôchodkovo poistený. Ak by sme spomenuli, ako je to vlastne v Poľsku aj v iných krajinách, keď sa robila takáto obrovská kampaň, tak určite mi pán kolega Kaník potvrdí, že v Poľsku mohli ľudia vstúpiť do 2. piliera iba do veku 45 rokov, pričom u nás masívna kampaň nahnala do piliera za vidinou švajčiarskych dôchodkov dokonca 60- až 70-ročných ľudí. Ja si to stopercentne dovolím tvrdiť. Ale ľudia v tomto veku sú v 2. pilieri. Ak vnímame dobrovoľnosť vstupu do 2. piliera ako slobodu jednotlivca rozhodnúť sa o využití určitého finančného produktu, uznávame jeho ústavou garantované právo na slobodu rozhodovania. Dôvera v 2. pilieri je individuálnou preferenciou určitého okruhu sporiteľov a nemôže byť štátom nanútená ostatným sporiteľom, ktorí tieto preferencie nemajú. Ďalej, myslím si, že to, čo upravujeme v tejto novele od 1. októbra 2012, by som ešte povedala, je pozitívny prvok, to nemôže poprieť nikto a, myslím si, ani samostatní mladí ľudia, pretože teraz v Slovenskej republike máme najvyššiu nezamestnanosť mladých ľudí, je jedna z najvyšších v Európskej únii a my mladých ľudí nútime, aby sa poistili do 1. piliera bez ohľadu na to, či na to majú alebo nemajú, či majú prácu, či tam budú dávať odvody alebo nebudú dávať odvody. Čiže tento krok chápem ako vysoko pozitívny krok v tejto novele. Ďalej, od 1. októbra 2012 sa navrhuje úprava sadzby na starobné dôchodkové sporenie na 4 %, stabilita systému je dôležitá. A vychádzame z toho, že pôvodné nastavenie vo výške 9 % už v čase prijímania zákona týkajúceho sa 2. piliera bolo príliš vysoké, na čo slovenská ekonomika už v tom čase nemala. A tu sa zase zastavíme pri tom, že neboli analýzy, jednoducho sa prišlo do parlamentu, dal sa pozmeňujúci návrh pána Brocku, pán Brocka dal pozmeňujúci návrh na výbore a jednoducho z večera do rána zo 6 % bolo 9 %, bez akýchkoľvek prepočtov, bez ohľadu na to, či to ekonomika vydrží alebo nevydrží. (Ruch v sále.) Pán Kaník, nevykrikujte na mňa, lebo potom ja vám odpovedám, potom... No dobre, však sa prihláste, dneska ste sa prihlásili už asi šesťkrát, asi to treba Prepočty hovoria o nastavení príspevkov pre 2. pilier, niektorých na úrovni 3,7 %. dnes to upravujeme na 4 % a ešte pridávame daňovú výhodu vo výške 2 %. Je to inšpirácia z Českej republiky. Ale je to oveľa voľnejšie, pretože slovenskí sporitelia budú mať možnosť prispievať si okrem zákonom určenou výškou ich príspevku aj dobrovoľne, pričom tento dobrovoľný príspevok bude daňovo odpočítateľnou položkou do výšky 2 % čiastkového základu dane. Ešte raz opakujem, je to úplne štandardné nastavenie, ako je to v ostatných krajinách. Ani v jednej krajine neboli takto vysoko nastavené percentá odvodov. To, čo sme pred chvíľou povedali, presunutie peňazí štátu do súkromných poisťovní ani v jednom štáte nie je. Ja si nemyslím potom, že sú asi dookola ekonomicky negramotní všetci ministri, že len náš minister Kaník bol ekonomicky najgramotnejší minister s pánom Brockom, to si teda vôbec nemyslím. Ja si myslím, že iné štáty sa pozreli, aký sme tu my vlastne skleník, kde vlastne mohli nejaké pokusy na nás robiť. A myslím si, že teraz to štandardne nastavujeme tak ako všetci ostatní. Ak porovnávame dôchodkové systémy v okolitých krajinách, tak zistíme, že práve týmto nastavením sa blížime štandardom v okolitých štátov. Porovnajme si príspevky sadzby v okolitých krajinách. Je to v Poľsku 2,3 %, od roku 2017 to bude 3,5 %. V Poľsku bol ten vstup pre občanov maximálne do veku 45 rokov. Každá spoločnosť tam spravuje len jeden fond, čo tvorí aj nižšie prevádzkové náklady. A počet spoločností spravujúcich úspory v Poľsku je 14, pričom na Slovensku je ich 6. A priemerný objem úspor spravovaných jednou spoločnosťou v Poľsku je štvornásobne vyšší, t. j. 4 mld. eur, ako na Slovensku, kde je to 1 mld. eur. Česká republika zaviedla 3 % na 2. pilier za podmienky, že si ďalšie 2 % pridá sporiteľ z vlastných prostriedkov, ešte raz opakujem, z vlastných prostriedkov. A zase poviem, že vlastné prostriedky a štátne prostriedky tak aj všade to tak uvádzajú Česi. Takže nerozumiem tomu, čo sú naše peniaze, koho sú čie peniaze, pretože si myslím, že štát má jedinú možnosť vyberať peniaze na služby, ktoré poskytuje. V Českej republike 2. pilier by mal fungovať od roku 2013, ale prihlásenie doň tam bude v roku 2012 na báze dobrovoľnosti. Opäť sme boli jediný štát, ktorý povinne prikázal sporiteľom, že musia vstúpiť do 2. piliera. Čiže, pán minister, ja musím povedať, že poďakujú určite mladí ľudia, všetci, tejto novele, že opäť zvoľňujeme a nechávame to na dobrovoľnosť, tak ako to hovorí ústava. Ďalej, zavádzame novú štruktúru príspevkov na starobné dôchodkové sporenie, ktoré sa delia na dve podskupiny. V súvislosti so zavedením dobrovoľných príspevkov sa upravuje § 26 a zakotvuje povinnosť zamestnávateľa odvádzať dobrovoľné príspevky zaplatené jeho zamestnancom. Novela zákona uvádza, že DSS-ka má povinnosť spravovať dva fondy. Samozrejme, DSS-ka môže spravovať viacero fondov, ale jej povinnosťou je mať minimálne dva fondy. DSS-ka má povinnosť spravovať jeden dlhopisový garantovaný dôchodkový fond a jeden akciový negarantovaný dôchodkový fond. Okrem týchto dvoch dôchodkových fondov umožňuje sa jej zákonom spravovať aj ďalšie dôchodkové fondy, garantované alebo negarantované, podľa uváženia správcu dôchodkových fondov a požiadaviek sporiteľov. Dôchodcovské správcovské spoločnosti preto nie sú nútené znižovať počet dôchodkových fondov, práve naopak, podľa súčasnej právnej úpravy môžu ponechať aj doteraz vytvorený indexový dôchodkový fond, prípadne vytvoriť nové dôchodkové fondy, ktoré by napríklad kumulovali výhody akciového a indexového dôchodkového fondu. A tým by mohli byť atraktívnejšie pre spotrebiteľov. Takýmto spôsobom by mohli dôchodkové správcovské spoločnosti zatraktívniť svoju ponuku a získavať tak nových klientov. Máme vedomosť o tom, že mnoho ľudí ani nevie, v akom dôchodkovom fonde sa momentálne nachádza, či je to fond garantovaný alebo negarantovaný, a preto do budúcnosti zavádzame aj povinnosť správcovských dôchodcovských spoločností oznamovať listom, v akom je sporiteľ fonde, a prehľad o jeho sporení. Preto DSS-ky... (Prerušenie vystúpenia predsedajúcou.)