B. Bugár, predseda NR SR: (2005-12-14):
Ľ. Navrátilová, poslankyňa: Vážený pán predsedajúci, vážený pán minister, kolegyne, kolegovia, ak mám zhodnotiť tento vládny návrh zákona o informačných systémoch verejnej správy, tak musím konštatovať, že tento zákon neublíži informatizácii. Nepolepší jej, nepohorší jej, ale ani v budúcnosti nezmení stav, ktorý je dnes. Ja som bola pri zrode zákona 261/1995 o štátnom informačnom systéme a pamätám si na tie dlhé diskusie, čo vlastne takýto zákon má obsahovať. Ono je to totiž trošku problematické, ale myslím, že tento zákon je ešte všeobecnejší, ako bola dvestošesťdesiatjednotka. A to je asi jeho najväčším negatívom, že sa sústreďuje len na akýsi centrálny portál, je tam tomu venované strašne veľa pozornosti, ale to, čo som ja očakávala od takéhoto zákona, totiž, že základnou ideou budovania informačných systémov štátnej správy, ale aj celej verejnej správy je, aby sa štát staval priateľsky voči občanovi ako užívateľovi štátnych služieb. A jediný prostriedok, keď sa štát stáva takým naozaj priateľským, keď neobťažuje občana duplicitným vyžadovaním údajov, sú naozaj dobre fungujúce informačné systémy. Ak zhodnotíme v krátkosti stav, aký je dnes, môžeme konštatovať, že na orgánoch štátnej správy, ale aj verejnej správy odo dverí k dverám pýtajú od občana tie isté údaje. Čiže očakávala som, že v tomto zákone sa začne napĺňať nejakým spôsobom nejaká predstava o tom, ako dospejeme do stavu, že občan nebude nútený chodiť po úradoch a vypisovať stále tie isté informácie. Ani zmienka. Ani zmienka v tomto materiáli. Ku všetkým tým nedostatkom, ktoré sú budovaním, keď hovoríme štátneho informačného systému, my žiadny nebudujeme. My budujeme možnože nejaké rezortné informačné systémy, neprepojené. Chcem podotknúť ešte jednu vec. Chcem poprosiť pána ministra, aby predložil Národnej rade, koľko miliónov, miliárd korún sa vynaložilo povedzme len za štyri roky vládnutia tejto vládnej garnitúry do informačných systémov. Ja mám informáciu, že sa to pohybuje na hranici niekoľko desiatok miliárd. Informačný systém Sociálnej poisťovne. Dnes som už o tom hovorila. Je to informačný systém, ktorý je veľmi potrebný, ktorý potrebuje komunikovať napríklad s Centrálnym registrom obyvateľstva, potrebuje komunikovať s centrálnym registrom povedzme živnostníkov, proste so všetkými tými registrami potrebuje komunikovať. Aká je situácia? Nič. To je jeden jediný príklad. Ja som hlboko presvedčená, že tie peniaze, ktoré sa dávajú do informatizácie, sa používajú veľmi neefektívne. Určite, že niektoré veci, ktoré sú tu naznačené, môžu dokonca zhoršiť situáciu, aká je dnes, pretože tak ako bol citovaný zámer tohto materiálu, a citoval ho aj pán minister, zámerom navrhovaného zákona je vymedziť inštitucionálny rámec pre informačné systémy a tak ďalej, zjednodušiť tak komunikáciu orgánov verejnej správy medzi sebou a komunikáciou orgánov verejnej správy s okolím. Čiže celá tá váha je položená na komunikáciu orgánov verejnej správy a nie na komunikáciu verejnej správy s obyvateľstvom. To považujem za zle definovaný cieľ. Mám aj niektoré terminologické problémy. Údajmi sú údaje, ktoré môžu byť zachytené na nejakom nosiči. Informáciou sú potom také údaje, o ktorých sa ich vlastník alebo poskytovateľ domnieva, že môžu u prijímateľa zmeniť jeho stav poznania, alebo uspokojiť jeho informačnú potrebu, alebo nárok. Nuž, rozdiel medzi údajom a informáciou je úplne subjektívna záležitosť, pretože to, čo je pre mňa údaj, môže byť pre pána ministra informáciou. Informácia zvyšuje moje poznanie. Údaj je len statický popis niečoho, čo ja poznám. A preto definovať údaj ako údaj, ktorý je zachytený na nosiči, je podľa mňa úplne nesprávne. Údaj nemusí byť zachytený na nosiči. Údaj existoval aj vtedy, keď ľudia nevedeli písať alebo keď neexistovali nejaké elektronické médiá. Proste údaj nie je možné popisovať spôsobom, akým je zachytený. Bola by som odporúčala, aby sa táto časť v tej dôvodovej správe prepracovala, lebo znižuje akúsi odbornú váhu celého materiálu a naozaj, je to nepresné. Dobre, nebudem ďalej komentovať. Ďalej, používajú sa pojmy, ktoré nie sú v zákone definované. Pán minister, čo je to údajový prvok? V zákone údajový prvok nie je definovaný. Číselníkom sa považuje zoznam prípustných hodnôt údajového prvku obvykle vo forme dvojíc kódovaného údaju a hodnoty jeho kódu. No, ja viem, čo je číselník, ale tento popis je opäť strašne nepresný. Rovnako registrom je databáza údajov, ktoré sú využívané informačnými systémami verejnej správy. Ak nie sú využívané systémami verejnej správy, to už nie je register? To proste takto nejde definovať! Potom z vecného hľadiska. Povinné osoby. Povinné osoby vypracovávajú koncepcie rozvoja informačných systémov. Pri ich tvorbe vzájomne spolupracujú. Popíšte mi systém spolupráce obcí pri tvorbe informačného systému Sociálnej poisťovne. Nulový. Tu musíme jasne definovať, akým spôsobom bude tá spolupráca prebiehať, pretože takto definovaná spolupráca môže na jednej strane viesť k nulovej spolupráci, na druhej strane môžu byť donútené niektoré subjekty verejnej správy, aby spolupracovali vo veciach, ktoré nebudú financované. To je predsa neprípustná, takáto definícia. Upozorňujem na to, že vydávanie elektronického odpisu údajov z informačných systémov je zle definované. Tu sa ukladá povinnosť vydávať z informačných systémoch verejnej správy odpisy údajov, pričom nie je povedané, kto má nárok na takýto odpis. Viete si predstaviť, že príde, aby som nebola urážlivá voči niektorým obciam, tak vezmem mestskú časť, v ktorej bývam, dôjde starosta mestskej časti Dúbravka a povie, prosím si odpis údajov z informačného systému Sociálnej poisťovne v rozsahu takom a takom. Dajme bokom to, že tento príklad môže byť nevhodným z toho dôvodu, že ide o osobné údaje, ale dobre, vezmem iný príklad: Dajte mi výpis údajov z registra obyvateľov. On môže dostať istú časť, ale takto definované, ako je tu, dáva možnosť vypýtať, vzájomne povinné osoby si môžu vypýtať akékoľvek údaje, to je podľa mňa zle urobené. Nemilo ma prekvapilo, že v štandardoch v § 6 sa vypúšťajú štandardy na projektovanie informačných systémov. Ja považujem projektovanie informačných systémov za možno najdôležitejšiu fázu tvorby informačného systému a súčasné informačné systémy štátnej správy sú práve tým zlé, že neexistuje ich projektová dokumentácia. Projekt je niečo, čo nemôže postrádať stavebné konanie. Ale keď idete postaviť dom za 10 miliónov korún, tak od vás vyžadujú projekt. Ale keď idete robiť informačný systém za miliardu korún, nikto od vás projekt nežiada. Podľa mňa, odporúčam ponechať v štandardoch aj štandardy na projektovanie informačných systémov a dokonca pritvrdiť v tejto oblasti. Nebudem zdržiavať kolegov, ale chcem povedať, že ja podporím tento zákon do druhého čítania, a to z jediného prozaického dôvodu. Nosím v sebe vieru, že sa nám pozmeňujúcimi návrhmi podarí opraviť aspoň čiastočne tento zákon tak, aby nebol neutrálny voči súčasnému stavu, ale aby zlepšil súčasný stav, a ďalšia vec, robím to kvôli tomu, že neverím, že v tomto parlamente sa ešte príjme nejaký iný zákon, ktorý by bol oveľa lepší. Nový, lepší zákon zrejme čaká na iné zloženie parlamentu, ako je teraz.  Ďakujem.