Mitrík, Karol, predseda Najvyššieho kontrolného úradu SR (2019-06-18):
Vážený pán podpredseda, vážený pán minister, panie poslankyne, páni poslanci, predkladám stanovisko Najvyššieho kontrolného úradu k návrhu štátneho záverečného účtu Slovenskej republiky na rok 2018, ktoré bolo vypracované v súlade so zákonom o Najvyššom kontrolnom úrade a vychádza z kontrol vykonaných v kapitolách štátneho rozpočtu a ostatných subjektov verejnej správy. Najvyšší kontrolný úrad na základe výsledkov týchto kontrol konštatuje, že návrh štátneho záverečného účtu Slovenskej republiky za rok 2018 obsahuje všetky náležitosti v zmysle ustanovenia § 29 ods. 2 zákona o rozpočtových pravidlách verejnej správy. Rozpočtové hospodárenie v Slovenskej republike sa v roku 2018 vyvíjalo v priaznivých podmienkach. Napriek spomaleniu reálneho rastu globálnej ekonomiky aj ekonomiky eurozóny výkonnosť slovenskej ekonomiky dosiahla rýchlejšie tempo rastu ako v roku 2017. Potvrdzuje to zvýšenie reálneho hrubého domáceho produktu v roku 2018 o 4,1 %, čo bolo takmer o 1 percentuálny bod viac ako v predchádzajúcom roku. Rovnako aj situácia na trhu práce pokračovala v nastúpenom trende, keď počet nezamestnaných sa za rok 2018 znížil na nové historické minimum. Schodok rozpočtu verejnej správy poklesol oproti stanovenému cieľu na úroveň 0,7 % HDP. Toto číslo je však zatiaľ, tak ako aj pán minister hovoril, iba predbežné a na finálny výsledok si musíme počkať do jesene. Dôvodom je, že Eurostat vo svojej jarnej notifikácii vyjadril výhradu ku kvalite údajov vykazovaných v Slovenskej republike v súvislosti so zaznamenávaním niektorých výdavkov vynaložených vládou, ktoré by mohli v roku ´18 zvýšiť deficit. Historický míľnik zaznamenal dlh verejnej správy, ktorý sa po prvýkrát dostal mimo sankčného pásma podľa ústavného zákona o rozpočtovej zodpovednosti, tak ako bolo spomínané, približne 44 mld. eur, čo predstavuje 48,9 % HDP. Dobré ekonomické časy sa prejavili aj v raste daňových a odvodových príjmov. Ročný výber DPH prvýkrát prekročil hranicu 6 mld. eur. Za vyšším výberom stojí hlavne vplyv rastúcej spotreby a priaznivá situácia na trhu práce. V súlade s rastom efektívnej daňovej sadzby klesá aj daňová medzera už 7 rokov po sebe, napriek tomu sa Slovenská republika radí medzi posledné 4 krajiny s najvyššou daňovou medzerou v Európskej únii. Okrem dane z pridanej hodnoty zaznamenali výraznejší medziročný rast aj daň z príjmu fyzických osôb zo závislej činnosti a odvodové príjmy. Naopak, poklesol výber dane z príjmov právnických osôb. V roku 2018 hospodáril štátny rozpočet so schodkom 1 182 mil. eur, skutočný schodok štátneho rozpočtu bol však v porovnaní so zákonom o rozpočtovanom nižší o 791 mil. eur. Spojením vlastnej analytickej a kontrolnej činnosti dospel Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky k pomenovaniu rizík a nedostatkov vo vybraných verejných politikách. Oblasti ako zdravotníctvo, doprava, životné prostredie a pôdohospodárstvo významným spôsobom ovplyvňujú úroveň života, verejného života. Stagnovanie, prípadne len pomalé napredovanie v napĺňaní jednotlivých cieľov však nemôžu túto úroveň zvýšiť. Výborný nástroj na sledovanie progresu vo verejných politikách existuje v podobe programového rozpočtovania a jeho ukazovateľov. Žiaľ, v podmienkach Slovenskej republiky sa stále využíva v mnohých prípadoch iba formálne. Problémom je aj vytyčovanie si málo ambicióznych cieľov v oblastiach, kde je verejne známe, že Slovensko má značné nedostatky. Príkladom môže byť rezort dopravy, ktorý stanovil plán na rok ´18 odovzdať iba 1 km nových, resp. zmodernizovaných úsekov ciest I. triedy z prostriedkov štátneho rozpočtu, pričom takmer 40 % ciest I. triedy bolo v roku 2018 v nevyhovujúcom a havarijnom stave. Rovnaký plán je nastavený aj pre roky ´19 a ´20. Aj z pohľadu ďalších prvkov v rámci programového rozpočtu rezortu dopravy svietila nula pri mnohých kľúčových infraštrukturálnych cieľoch. Išlo napríklad o výstavbu nových úsekov diaľnic, rýchlostných ciest, modernizáciu železničných tratí a obnovu vlakových súprav. Najvyšší kontrolný úrad vidí problém aj v nadmernej závislosti od európskych fondov pri oprave a modernizácii kľúčovej infraštruktúry. Plne sa stotožňujeme s názorom Európskeho dvora audítorov, že európske prostriedky by mali fungovať iba ako katalyzátor a kryť len zlomok všetkých potrieb. V rezorte životného prostredia prevládal v roku 2018 nedostatok finančných prostriedkov v oblasti ochrany pred povodňami, a to na údržbu a opravu vodných stavieb a aj na zabezpečovanie protipovodňových prác. Nedostatočné bolo aj napĺňanie cieľov v rámci odpadového hospodárstva a environmentálnych rizikových faktorov v oblasti skládkovania odpadov, recyklácia komunálneho odpadu a triedeného zberu. Miera recyklácie odpadu na Slovensku je jedna z najhorších v rámci Európskeho spoločenstva a až dve tretiny odpadu končí na skládkach. Slabé bolo aj čerpanie prostriedkov v oblasti ochrany ovzdušia, hoci bolo v minulom roku identifikovaných niekoľko oblastí s nadlimitnými hodnotami znečisťujúcich látok v ovzduší. Významné riziko z hľadiska verejných financií prevládalo aj v kapitole zdravotníctva, najmä vo vývoji záväzkov univerzitných a fakultných nemocníc, a to aj napriek oddlžovaniu zdravotníckych zariadení vo výške 102,13 mil. eur. Koncepcia oddlžovania podľa národnej autority pre oblasť externej kontroly nerieši základné príčiny vedúce k narastaniu nedoplatkov v nemocniciach. Aj napriek tomu, že rezort pôdohospodárstva stanovil strategické ciele v nosných poľnohospodárskych komoditách, nedosahuje Slovenská republika požadovanú potravinovú sebestačnosť. Práve naopak, je historicky na najnižšej úrovni, približne 50 %. Finančné prostriedky poskytnuté na zavedenie a obstarávanie a udržanie projektu Národného potravinového katalógu neboli využité efektívne, keďže za rok 2018 boli uskutočnené objednávky v objeme 500 euro. Najvyšší kontrolný úrad po zohľadnení ekonomického rámca rozpočtového hospodárenia Slovenskej republiky, hospodárenia verejnej správy v metodike ESA 2010, zámerov, cieľov a opatrení rozpočtovej politiky, vybraných štrukturálnych politík a hospodárenia územnej samosprávy nemá zásadné pripomienky k návrhu štátneho záverečného účtu za rok 2018. Ďakujem za pozornosť.