Šefčovič, Maroš, podpredseda Európskej komisie pre medziinštitucionálne vzťahy a administratívu (2012-06-19):
Ďakujem veľmi pekne aj za vašu otázku. V podstate faktom je to, že ak sa pozeráme na ESM a prečo bolo potrebné ho vytvoriť, tak bolo vidieť, že ak by sme mohli veľmi zhruba prirovnať fungovanie EFSF tej našej agentúre v ARDAL, tak ESM by som skôr prirovnal k fungovaniu Medzinárodného menového fondu v takej, samozrejme, zmenšenej a európskej podobe, do ktorého tiež sme museli vniesť svoj úvodný kapitál. Európsky stabilizačný mechanizmus okrem toho, že má, dá sa povedať, byť takým tým hlavným pilierom vybudovania toho veľmi silného systému tých ochranných finančných bariér, ktorý v spolupráci s Medzinárodným menovým fondom majú vytvoriť veľmi jasný signál a veľmi silnú bariéru voči rôznym špekulatívnym tlakom, má slúžiť ako veľmi dôležitá poistka pre rôzne ekonomické eventuality v rámci Európskej únie, je aj takým potvrdením ohľadom ireverzibility, nezmeniteľnosti fungovania eura. Čiže okrem toho ekonomického, veľmi dôležitého významu má aj to, čo ste spomínali v úvode, veľmi silnú politickú dimenziu a veľmi silný politický rozmer. Myslím si, že vzhľadom na to, ako sú nastavené konsolidačné parametre pre Slovenskú republiku, a vzhľadom na to, že bol prijatý záväzok, ktorý, si myslím, je rešpektovaný veľkou väčšinou Národnej rady Slovenskej republiky, že Slovenská republika bude pracovať na tom, aby dosiahla vyrovnaný rozpočet, tak si myslím, že to bude ten rozhodujúci element, od ktorého sa bude odvíjať aj rating, aj ekonomické posudzovanie Slovenskej republiky. Verím, že európsky stabilizačný mechanizmus tu bude hlavne na to, aby mal veľmi silný odstrašujúci efekt. A nepredpokladám, že by malo dôjsť k situáciám, kde prostriedky, ktoré budú doň vložené, zmiznú v akomsi nenávratne. Fakt je ten, že náš vklad do Európskeho stabilizačného mechanizmu sa stane položkou, ktorá bude zarátaná do verejného dlhu verejných financií. A z tohto pohľadu bude evidentné, že to číslo, ktoré momentálne Slovenská republika ako dlh verejných financií má, bude o túto sumu zvýšené. Čiže myslím si, že ak chceme komplexne posudzovať túto otázku, tak by sme sa museli pozrieť, aká je alternatíva, keby sme európsky stabilizačný mechanizmus nemali, čo by nám hrozilo, keby sme nevytvorili systém jednak riadenia, ale aj systém záruk na to, aby sme takémuto vývoju predišli, a čo by to znamenalo, keby sme skutočne dopustili neriadený vývoj, neriadené bankroty v niektorých členských krajinách. A tá alternatíva by bola omnoho horšia a omnoho nákladnejšia. Čo sa týka zapojenia národných parlamentov jednak do diskusie o európskych témach, ale aj do diskusie o týchto kľúčových otázkach, tak si myslím, že skutočne je veľmi dôležité, aby národné parlamenty o týchto otázkach diskutovali, aby diskutovali o európskych témach, aby európske témy neboli len doménou výboru pre európske záležitosti, ale aby sa napr. aj takáto téma, ktorá sa týka financovania Európskej únie, diskutovala vo finančnom výbore, aby sa témy, ktoré sa týkajú poľnohospodárstva, diskutovali aj v poľnohospodárskom výbore a aby sa hlavne tie veľmi dôležité etapy toho európskeho semestra, teda celková situácia v Únii, ale aj tieto špecifické odporúčania pre jednotlivé krajiny, v tom našom prípade pre Slovensko, diskutovali v jednotlivých výboroch, aby naozaj bola spolupráca medzi Komisiou, národnými parlamentmi a vládou na takej úrovni, že hľadáme tieto riešenia spoločne. No a určite aj otázka, akým spôsobom sa budú využívať prostriedky z Európskeho stabilizačného mechanizmu, patrí k témam, ktoré, som si istý, budú diskutované aj na pôde Národnej rady Slovenskej republiky.