J. Mikuš, poslanec: (2006-12-07):
Podľa predloženého rozpočtu verejnej správy na rok 2007 ráta budúcoročný štátny rozpočet s príjmami 310,7 mld. Sk a výdavkami 349,1 mld. Sk. Ide o čísla upravené v priebehu novembra o dodatočný príjem 2,7 mld. Tieto vznikli vďaka lepšiemu vývoju ekonomiky, ako sa očakávalo, a o málo nižšie číslo sa zvýšili výdavky, pričom plánovaný schodok celého okruhu verejných financií má zostať niečo pod 3 % hrubého domáceho produktu. Nielen prvý pôvodný vládny návrh rozpočtu, ale ešte viac tento upravený, optimistickejší návrh, podporený vyšším odhadom príjmov zo strany ministerstva financií, zohľadňuje výborný vývoj ekonomiky. Ani vládna koalícia nemôže nepriznať, že Slovensko zaň vďačí najmä reformám uskutočneným za predchádzajúce volebné obdobia a hlavne za to posledné. Na optimizme pridáva tvorcovi predkladaného rozpočtu určite skutočnosť, že tohtoročný rozpočet bol zostavený zodpovedne a prvýkrát sa vymkol z radu štedrých volebných rozpočtov, aké sme poznali z 90. rokov. Tohtoročný rozpočet sa vyvíja lepšie, ako bol vlani vďaka súčasnej opozícii prijatý. Stavať na ňom pri ďalších odhadoch znamená byť v obraze, byť realistický. Slovenská demokratická a kresťanská únia – Demokratická strana si už pred júnovými parlamentnými voľbami veľmi dobre uvedomovala, že krajina vstúpi v nasledujúcom volebnom cykle do nového obdobia, hoci základným východiskom bolo znižovanie deficitu verejných financií čím rýchlejším tempom až na nulu, vo výdavkoch sa mali otvoriť väčšie možnosti na veľkorysejšie financovanie priorít. Sem zaradila najmä podporu vzdelanostnej ekonomiky, aby sa Slovensko čím skôr zaskvelo svojím špičkovým priemyslom a nebolo v nasledujúcich rokoch známe iba ako najväčší výrobca automobilov na svete v prepočte na jedného obyvateľa. Ale keď sa už dostala na pozíciu automobilového lídra, treba uznať, že je to úspech, za ktorým tiež stojí zodpovedná politika predchádzajúcich vlád. Rázne zrýchľovanie hospodárskeho rastu prekvapilo politikov, ekonomických analytikov i zahraničie. O to viac sa treba zamýšľať nad tým, ako využiť dodatočné zdroje, ktoré pritečú do štátneho rozpočtu. Na každú korunu príjmov navyše by sa v prvom rade malo hľadieť ako na príspevok na plátanie dlhov. Keď sa pozrieme na návrh rozpočtu verejnej správy na budúci rok a výhľad na ďalšie 2 roky dopredu, vidíme, že štátny dlh v absolútnej miere klesať nebude, naopak, bude sa zvyšovať. Dominuje sekera z budúcich schodkových štátnych rozpočtov a ročne má prispieť k rastu zadlženosti približne 30 mld. korún. Takto treba hľadieť na schodkové hospodárenie štátu. Ekonomika bujnie a my všetci v tomto štáte vyrábame pre našich potomkov nové dlhy. Schodkového hospodárenia sa treba čím skôr zbaviť a využime na to úrodné roky. Chcem pripomenúť, že som kritizoval schodkové rozpočtové hospodárenie aj v minulosti a že som nabádal k tomu, aby čím skôr štátny rozpočet bol na nulovom schodku. Ak si pri tomto apeli niekto položí otázku, ako sa dá zosúladiť znižovanie schodkového hospodárenia s financovaním priorít, najmä znalostnej ekonomiky, o ktorej tu už bolo povedané za tieto dva dni veľa od pána prezidenta až po pánov poslancov, mám jednoduchú odpoveď: Zdrojov je dosť na oboje. Odhadnuté príjmy štátneho rozpočtu na budúci rok sú reálne, avšak výdavky v niektorých kapitolách zbytočne vysoké. Príčiny sú dve: 1. rast výdavkov v niektorých kapitolách je neopodstatnene vysoký a 2. vo väčšine kapitol sa výdavky neposudzujú na základe efektívnosti ich využitia, teda na základe kontrolovateľného programového rozpočtovania. Typickým príkladom výrazného zvýšenia výdavkov, až 44 %, je poľnohospodárstvo. O tom tu už bolo tiež veľa povedané a niekto sa tomu bude venovať určite aj v ďalších. Ja by som chcel povedať z toho podnikateľského hľadiska, že nejde o to, aby som závidel peniaze podnikateľom na pôde, ale ide o to, prečo podobné podmienky by nemala dostať iná skupina podnikateľov alebo rovno všetci podnikatelia. Viac ako 3 mld. korún, ktoré oproti pôvodným zámerom získali pôdohospodári, mohli ísť napríklad na podporu výstavby diaľnic, ktoré slúžia všetkým podnikateľom, nielen jednej vybranej skupine. Namiesto toho, aby vláda všeobecne podporovala skvalitňovanie podnikateľského prostredia pre všetkých, návrhom o štátnom rozpočte deformuje podmienky ostatným. Otázkou je efektívnosť využívania výdavkov navrhnutých v predloženom materiáli. Naliať do zdravotníctva už po tohtoročnom raste medziročne o ďalších takmer 9,5 % prostriedkov viac je pri opodstatnených pochybnostiach o efektívnosti ich použitia prinajmenej nezodpovedné a to asi nebude konečné číslo. Predpokladám, že odvody za poistencov štátu budú zvýšené aj v ďalších troch štvrťrokoch, nielen v prvom, ako navrhuje vláda, pretože si neviem predstaviť dve veci: - Ako chce vláda efektívne konať po uvoľnení disciplíny a zodpovednosti v zdravotnom systéme? – čo sa už začalo. - Môže táto vláda spätne stiahnuť na skokovo zvýšené mzdy zdravotníkov bez toho, aby utrpela v očiach voličov? Znakom výdavkovej politiky súčasnej vlády je podpora určitých skupín obyvateľov alebo podnikateľov, ktorí v očiach občanov, najlepšie priamo u voličov vládnych strán, vyvolávajú potrebu zvláštnej opatery zo strany štátu. Pôdohospodárov treba podporiť ako sa dá, lebo bez ich výrobkov sa nenasýtime, musíme byť sebestační. Pritom občan si už menej uvedomuje, že podporený slovenský poľnohospodár veľmi rád vyvezie výrobok do zahraničia, ak mu zaplatia viac ako doma. Veď je normálny podnikateľ a uvažuje ekonomicky. Treba podporiť zdravotníkov, lebo sa starajú v chorobe o každého z nás, pritom sa však zabúda na to, že práca zdravotníka je rovnako potrebná a zodpovedná ako práca šoféra alebo stavbára, veď bez ich produktov by sme tiež nemohli žiť a rovnako majú vo svojich rukách naše zdravie alebo životy. Tým nechcem povedať, že zdravotníci si nezaslúžia lepšie mzdy. Ak im chceme dopriať a nielen na jeden rok, podotýkam, nielen na jeden rok, možno na časť volebného obdobia, najlepším spôsobom je reforma systému, jeho maximálne sfunkčnenie a efektívny chod. Spomeniem ešte jeden príklad, kde mám pochybnosti o budúcom využívaní prostriedkov. Výdavky rezortu práce, sociálnych vecí a rodiny majú budúci rok rásť približne tým istým tempom ako výdavky celého štátneho rozpočtu. Každá siedma koruna štátnych výdavkov potečie budúci rok práve cez toto ministerstvo. Kladiem si otázku, či v čase takmer dvojciferného hospodárskeho rastu, rekordných poklesov miery nezamestnanosti a azda už aj potreby dovozu pracovníkov v niektorých profesiách zvonku, ako sme tu počuli od niektorých pánov kolegov poslancov na minulom zasadnutí, potrebujeme ako cez kopírovací papier z roka na rok zvyšovať výdavky tohto obslužného rezortu. Za povšimnutie stojí najmä zvýšenie výdavkov na aktívnu politiku práce. Tento rok sem smeruje 4,6 mld., na budúci rok 5,8 mld. Pritom na podporu automobilky Kia išlo tento rok takmer 700 mil., na budúci rok to bude len 300 mil. K tomu dodávam, že na administrovanie svojej práce minie rezort takmer desatinu všetkých prostriedkov. Otázky efektívnosti vyvoláva využitie prostriedkov z fondov Európskej únie. Teraz nechcem polemizovať o politike, ktorú v tejto oblasti presadzuje celá Európska únia, pretože Slovensko je jej členom a platí sem aj príspevok a má svoje povinnosti. Ak však pripustíme, že peniaze z eurofondov sa nie vždy využívajú efektívne, o čom azda nikto nepochybuje, potom musíme pripustiť aj to, že ich čerpaním si tieto problémy priamo prenášame do nášho rozpočtu. Ku každej korune príspevku zo zahraničia bude musieť Bratislava prispieť takmer štyridsiatimi siedmimi haliermi z vlastnej kasy. A z uvedených 47 halierov pôjde takmer 7 halierov iba na administrovanie potrebných úkonov. Administrovanie má pohltiť viac ako desatinu všetkých disponibilných prostriedkov vyčlenených z vlastnej kasy. Domnievam sa, že nemôžeme hovoriť o efektívnosti. V rozpočte výdavkov na budúci rok je zároveň viacero slabých miest, ktoré môžu skomplikovať život správcom štátnej kasy. Spomínal som zdravotníctvo, kde vznikne tlak na potrebu ďalších zdrojov. Pritom nejde len o dotovanie zvýšených miezd zdravotníkov, ale aj o znášanie dlhov po zdravotníckych zariadeniach. Nedávny zákaz exekúcií štátnych zdravotníckych zariadení určite nepridá k ich disciplinovanosti plniť si záväzky voči obchodným partnerom. A tak bude musieť pomáhať štát. Rovnako sa vrátim k eurofondom. Tu zas narastá problém, o ktorom sa veľmi málo hovorí. Razantné posilňovanie slovenskej koruny sprevádzajúce vysoký hospodársky rast znehodnocuje príspevky z Bruselu. Povedané inými slovami, štátny rozpočet musí doplácať realizátorom projektov v rámci spolufinancovania viac, ako sa pôvodne očakávalo. Nemám vedomosť o tom, že by sa s týmto počítalo. Tlak na nové zdroje bude už v tomto, ale aj v budúcom roku významný. V oblasti podpory investovania chystá vláda nové pravidlá, ktoré by mali proces schvaľovania výrazne urýchliť. Ak sa tak naozaj stane, proces sa nielen urýchli, ale zvýši sa aj potreba zdrojov. Pritom nie je veľmi dôležité, či pôjde o priamu finančnú podporu alebo o odpustenie daňových povinností. Štát o tieto peniaze príde jedným či druhým spôsobom. Ako s tým ráta štátny rozpočet? Osobne si myslím, že Slovensko je v takej etape rozvoja, že môže postupne upúšťať od špeciálnej podpory pre investorov a zredukovať ju iba na regionálnu pomoc. Ale aj v regiónoch treba skôr hľadať plošné opatrenia na zvýšenie ich atraktívnosti a nie privádzať sem investorov za odplatu. Lepšie je čím skôr postaviť štvorprúdovú cestu z Bratislavy napríklad do Zvolena, ako niekde na strednom Slovensku ponúknuť investorovi peniaze na vytvorenie pracovných miest. To sa dá však ťažko, keď peňazí na výstavbu diaľnic je v budúcoročnom rozpočte o dve miliardy menej ako v tomto roku. Vláda Roberta Fica neustále proklamuje, že jej ide o dôstojnejší život obyvateľov. Vyzerá to tak, že za cestu na zabezpečenie dôstojnejšieho života si vybrala zlepšovanie podmienok po jednotlivých skupinách. Spomenul som zdravotníkov, pôdohospodárov. Naoko privilegovanou skupinou sa stali dôchodcovia, ktorí sa dočkajú vianočného darčeka v podobe špeciálnej dávky. Horšie však obíde iná skupina pracovníkov, napríklad pracovníkov štátnej správy alebo mladé nízkopríjmové rodiny. Domnievam sa, že je nespravodlivé osobitne podporovať určité skupiny obyvateľstva. Treba dať rovnakú šancu všetkým, nech sa jej chopia. Komu chýbajú predpoklady bez vlastného zavinenia, tomu musí pomôcť aktívna, efektívna a aktívna sociálna sieť. Práve takýto prístup vedie k najlepším výsledkom. Uvediem asi najlepší príklad. Ak sa všeobecne zlepšia podmienky na podnikanie, napríklad zmenou daňového systému, rastú ekonomické aktivity, zvyšuje sa zamestnanosť, rastie dopyt po pracovníkoch, stúpajú reálne mzdy, následne aj dôchodky a sociálne dávky a rastie aj životná úroveň v celom štáte. Práve do takéhoto stavu sa vďaka reformám dostáva Slovensko. Ak chceme občanom to najlepšie, vytvorme kvalitnejšie podmienky pre všetkých a nevyberajme svojich favoritov. Zlepšujme školy, dopravu, infraštruktúru, skvalitňujme podnikateľské prostredie. SDKÚ – DS má inú predstavu, ako postupovať v prioritách rozpočtu. Je to v rozpore s tým, čo navrhuje súčasná vláda v návrhu. Práve úrodné roky, o ktorých SDKÚ – DS vedela, že prídu, a navrhovala už pred parlamentnými voľbami využiť na znižovanie daňového a odvodového zaťaženia. Mala a má predstavu o tom, ako nové zvýšené príjmy štátu smerovať do znižovania schodkovitosti a zadlženosti štátu, ako redukovať verejnú správu, napríklad rušením a zlučovaním ministerstiev a štátnych úradov, napríklad zrušením Fondu národného majetku, ako pomôcť verejným financiám efektívnejším vymáhaním nárokovateľných peňazí, napríklad cez zlúčenie výberu daní a odvodov, ako skvalitniť školy a vedu, ako zefektívniť a skvalitniť prácu zdravotníctva. Vládny rozpočet verejnej správy na budúci rok o riešení týchto problémov nehovorí. Predložené čísla skôr ukazujú, že problémy sa budú skôr prehlbovať. Vďaka silnému hospodárskemu rastu a vysokým príjmom štátu sa možno budú dať problémy bagatelizovať a peniaze sa ľahkovážne prejedia. Hoci dlhodobejší vývoj potvrdí vážnosť týchto problémov, treba na ne hlasno upozorniť už dnes. Môj nesúhlas s predloženým rozpočtom pokladajte za prejav takéhoto upozornenia. Ďakujem pekne za pozornosť. (Potlesk.)