Luščíková, Darina, poslankyňa NR SR (2023-12-12):
Vážené kolegyne, vážení kolegovia, vážený pán minister, vláda nám predložila, vláda nám predložila svoj návrh zákona, ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony v súvislosti so zlepšením stavu verejných financií pod značkou lex konsolidácia. Je veľké nešťastie pre našu krajinu a pre verejné financie, že snaha vlády o ich konsolidáciu je len na strane príjmu. S výdavkami sa vo veľkom ide šafáriť, rozdávať úplne neadresne, nesystematicky a skupinám obyvateľom, ktorí to ani veľmi nepotrebujú. Ale kto by si sťažoval, ak mu niekto len tak daruje nejaký daňový bonus? Čo je však zarážajúce, vláda nepredstavila žiadne konkrétne opatrenia, ktoré by pomáhali ľuďom, ktorí už prepadli do chudoby alebo im prepadnutie do nej reálne hrozí. Ale rozumiem, populistické sľuby treba plniť bez ohľadu na dôsledky. Ja sa v rozprave zameriam na to, čo tu trošku chýbalo, a to na malých a stredných podnikateľov, malých zamestnávateľov, samostatne zárobkovo činné osoby. Malí podnikatelia v regiónoch sú ľudia, ktorí sa rozhodli prevziať zodpovednosť za svoj osud do svojich rúk a nečakať, kto im čo dá. Rozhodli sa nespoliehať na štát, rozhodli sa vytvárať hodnoty a často je podnikanie východiskom zo situácie, keď si človek nemôže nájsť adekvátnu prácu. Malí podnikatelia dokonca vytvárajú ďalšie pracovné miesta a berú na seba zodpovednosť zamestnávateľa. A vláda miesto pomoci podnikateľom v ich rozvoji iba pre nich zavádza reštriktívne opatrenia. Reštriktívne opatrenia pre ľudí, na ktorých sa toľko odvoláva. Ale aby sme si pripomenuli, čo navrhuje vláda schváliť a čo vyslovene uškodí malým podnikateľom. Súčasťou návrhu je čl. VI, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov, a to konkrétne návrh nového § 46b, ktorým sa s účinnosťou od 1. januára 2024 zavádza minimálna daň pre právnické osoby, tzv. daňová licencia. Výška tejto dane bude variabilná v závislosti od zdaniteľných príjmov z daného obdobia, a to v rozmedzí od 340 až po 3 840 eur. To znamená, že aj spoločnosť, ktorá je v strate, musí uhradiť daň, a to vo výške buď 340, 960, 1 920, alebo dokonca 3 840 eur. Skupina podnikateľov, ktorej sa najviac dotkne povinnosť splatiť minimálnu daň, je skupina, ktorá musí uhradiť tzv. daňovú licenciu vo výške 960 eur. Tejto skupiny sa to dotkne najviac bolestne. Veľmi často je to výška priemerného mesačného príjmu, ktorý taký bežný podnikateľ s jednou prevádzkou, pár zamestnancami, vie dosiahnuť. Pýtate sa možno, prečo podniká, ak má len toľko málo. Pretože napríklad nemá možnosť sa zamestnať vo svojom odbore, pretože má rád to, čo robí, pretože nechce za lepším príjmom odísť z regiónu, a tak zamestnáva seba a často aj zopár ľudí okolo. Ide o rodinné firmy, poľnohospodárov, prevádzky služieb, predajne potravín po dedinách. Tie predajne potravín na dedinách sú už, mimochodom, v menších obciach z dôvodu rastu nákladov, ale aj z dôvodu vyľudňovania regiónov ohrozeným druhom na pokraji vyhynutia. Podnikatelia, ktorých sa najviac dotkne povinnosť platiť minimálnu daň, sú tí, ktorí na to, aby mohli investovať do rozvoja firmy, si často berú súkromné pôžičky a majetok, ktorý takto kúpia, vkladajú do majetku spoločnosti. Odpisovanie takto obstaraného majetku ich často dostane do straty na pár rokov. Takíto podnikatelia budú potrestaní za svoju investíciu, za svoju snahu rozvíjať svoju firmu zaplatením daňovej licencie. Toto všetko hovorím z vlastnej skúsenosti, skúsenosti podnikateľky v regióne a skúsenosti súdnej znalkyne. Ako súdna znalkyňa v odbore ekonómia a manažment som často skúmala práve dôvody, prečo podnikatelia nezaplatili alebo neodviedli daňovo-odvodové povinnosti. Preto sa pýtam, ako chcete podporovať, aby sa regióny rozvíjali, ako chcete podporovať podnikavosť, kreativitu, inovácie, ako chcete zabezpečiť, aby sa do regiónov vracali mladí ľudia, aby tam vytvárali hodnoty. Žiaľ, konsolidácia len pokračuje v tom, čo naznačilo už programové vyhlásenie vlády. Ja tam nevidím žiaden stimul, žiadnu adresnú podporu, žiadnu adresnú pomoc, žiadnu stratégiu, ako zabezpečiť ekonomický rast. Na moje otázky som odpoveď nenašla ani v programovom vyhlásení vlády a ani teraz v konsolidačnom balíčku. Ja sa vo svojej rozprave, ja som sa vo svojej rozprave zamerala najmä na minimálnu daň právnických osôb, ale rovnako sa to týka ďalších konsolidačných opatrení zaťažujúcich podnikateľskú sféru ako je zrážková daň z dividend či zvyšovanie odvodového zaťaženia zamestnávateľov. Tieto opatrenia majú úplne opačný efekt pre naštartovanie ekonomiky a pre podporu zamestnanosti. Tieto opatrenia do budúcnosti znamenajú prepad ekonomiky a ďalšie zaostávanie za okolitými krajinami znamenajú prepad v rebríčkoch, v ktorých sa hodnotí výkon ekonomiky a bohatstvo krajín. V dôvodovej správe som našla zaujímavú vetu k minimálnej dani právnických osôb. Citujem: „V dôsledku negatívneho vplyvu na podnikateľské prostredie je možné, že niektoré z firiem v dôsledku tohto opatrenia zaniknú, alebo prípadne začnú vykazovať zisky, ktoré by v opačnom prípade nevykazovali.“ Až mám tú vetu chuť zopakovať celú znova, ale zopakujem ju po častiach. S prvou časťou vety je možné súhlasiť. „V dôsledku negatívneho vplyvu na podnikateľské prostredie je možné, že niektoré z firiem v dôsledku tohto opatrenia zaniknú“. Úplne s tým súhlasím, dokonca s tým sa viem stotožniť. Vláda pripúšťa, že zaniknú drobní zamestnávatelia, zaniknú samozamestnávatelia, zaniknú firmy, ktoré si nemôžu dovoliť uhradiť daňovú licenciu, lebo tieto peniaze nemajú, lebo ich nevyrobili. Takže miesto toho, aby ste podnikateľov podporili, pomohli im, aby nevykazovali stratu, aby ste im poskytli racionálne stimuly, tak vy len skonštatujete, že firmy zaniknú. Výborný recept na ozdravovanie ekonomiky. Konštatovanie, že pacient zomrel. Čomu rozumiem menej, tak to je druhá časť vety, citujem: „firmy začnú vykazovať zisky, ktoré bez prijatia minimálnej dane nevykazovali“. A toto mne naozaj nedáva logiku. To si akože myslíte, že firmy, ktoré sú v strate, budú porušovať zákon o dani z príjmov, zákon o účtovníctve a budú pristupovať k účtovníctvu kreatívne, aby vykázali zisk? Nie je to tak, že možnosť opísať stratu v nasledujúcich troch obdobiach je výhodnejšia, ako zaplatiť daňovú licenciu? Podľa vás nie je výhodnejšia možnosť odpočítať stratu od budúcich ziskov, než platiť proaktívne daň z vykázaného zisku? No možno to skresľovanie, ktoré predpokladáte, je práve to, ako vy vidíte svet. Čím som staršia, tým viac zisťujem, že fungujú ľudové múdrosti a tu sa pravdepodobne vláda riadi heslom podľa seba súdim teba. Kreatívna činnosť pri vedení účtovníctva a optimalizácii daní je to, čo sa očakáva. Ale ubezpečujem vás, že určite to takto nebude fungovať. Nebude to fungovať tak, že spoločnosti si vymyslia zisk, len aby neplatili daňovú licenciu. Po predstavení plánov novej slovenskej vlády ohľadom konsolidácie už prišla prvá lastovička vo forme zníženia ratingu ratingovej agentúry Fitch, ktorý je najhorší za posledných dvadsať rokov. Predstavitelia koalície, vy tu hovoríte, že dôvodom katastrofálnych, katastrofálneho stavu financií je spôsobený vládou, ktorá tu bola tri roky. To veľmi podceňujete prácu a odbornosť renomovaných ratingových agentúr. Tieto agentúry neskúmajú len súčasný stav financií. Ide predovšetkým o výhľad do budúcnosti, skúmajú atmosféru v krajine, kvalitu verejných inštitúcií, podnikateľské prostredie a aj stav demokracie či právny štát. To, čo ratingovým agentúram tu na Slovensku chýba, je dlhodobá vízia krajiny, plán, ako zlepšiť konkurencieschopnosť, podporiť rast ekonomiky a zmeniť štruktúru ekonomiky na modernú ekonomiku 21. storočia. Na túto skutočnosť upozornili aj ostatné ratingové agentúry, ktorých hodnotenie vyšlo pred mesiacom a ktoré zatiaľ nezhoršili výhľad Slovenska do budúcnosti. Slovensko neodškriepiteľne zaostáva v technológiách, vo vede a výskume, v školstve a problémom je starnúca populácia. Slovensko veľmi málo investuje, preto rokmi vznikol investičný dlh v objeme 40 miliárd eur, čo vidíme na stave železníc, ciest či nezrekonštruovaných budov. Na tieto známe skutočnosti vláda nereflektuje ani vo svojom programovom vyhlásení a ani v predkladanom návrhu lex konsolidácia. Naopak, plní populistické sľuby z predvolebnej kampane neadresne, nesystematicky a často presúva finančné prostriedky na miesta a k ľuďom, kde tieto finančné prostriedky nie sú potrebné. Myslím, že môj kolega Števo Kišš povedal, že presúvate od strednej vrstvy k strednej vrstve. Ja ešte zareagujem na vystúpenie kolegyne Zory Jaurovej ku kráteniu príjmov verejnoprávnej televízie aj k ďalším vystúpeniam, ktoré tu už odzneli. Oklieštenie verejnoprávnej televízie a manipulovanie so štátnou reklamou môže kľudne vyzerať rovnako ako momentálna kampaň Národného bezpečnostného úradu. Naozaj, pozrite si kampaň Národného bezpečnostného úradu na Facebooku a jeho infantilný adventný kalendár. Národný bezpečnostný úrad nás školí o silných prístupových heslách, o tom, čo robiť, keď nájdeme cudzí USB kľúč a podobných sofistikovaných témach a pridáva rozprávkovú grafiku inšpirovanú disneyovkami. Ak toto je propagácia štátu a kyberbezpečnosti, príklad budúceho boja proti hoaxom a dezinformáciám, tak sme sa posunuli o dvadsať rokov dozadu a absolútne nereflektujeme hrozby, ktoré tu reálne máme a ktoré si súčasná vláda žiadnym spôsobom nepripúšťa. Dokonca osobne sa obávam, že stále niektorí jej predstavitelia vlastne tieto propagandy sami šíria. Aby som to uzavrela, vláda v dobe, kedy je potrebné naštartovať ekonomický rast, naštartovať investície, núti podnikateľov uťahovať si opasky. V dobe, keď je nevyhnutné udržať ľudí v regiónoch, aby nám nezostali vyľudnené obce, tak vláda nerobí žiadne podporné opatrenia, naopak, zvyšuje daňovo-odvodové zaťaženie pre živnostníkov a menšie podniky a zamestnávateľov, zvyšuje cenu práce, čím znižuje produktivitu práce, a aj sama, čo aj sama v dôvodovej správe pripúšťa. Vláda v tejto dobe rozdáva neadresné finančné stimuly, ktoré sa len prejedia. Nepomáha a nepodporuje potrebné investície, nezvyšuje našu konkurencieschopnosť jednak slovenských podnikov a jednak Slovenska ako krajiny. Takto sa ozdravovanie verejných financií, dámy a páni, pán minister tu už nie je, nerobí. Takto sa nebuduje budúcnosť krajiny. Ďakujem. (Potlesk.)