Lajčák, Miroslav, minister zahraničných vecí a európskych záležitostí SR (2016-05-24):
Ďakujem pekne. Vážený pán podpredseda Národnej rady Slovenskej republiky, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, predkladaný materiál – výročná správa o členstve Slovenskej republiky v Európskej únii je štandardným materiálom, ktorý Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky každoročne predkladá na schválenie vláde Slovenskej republiky a následne na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky na základe uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 118 zo 7. marca 2013. Aktuálnu výročnú správu schválila vláda Slovenskej republiky na svojom zasadnutí 24. februára 2016. Správa pozostáva z príspevkov jednotlivých rezortov. Jedná sa o spoločný dokument celej štátnej správy. Popri prioritách, ktoré nás čakajú v roku 2016, obsahuje výročná správa aj hodnotenie uplynulého roka z pohľadu najdôležitejších aktivít Slovenskej republiky na pôde Európskej únie. Ide tak o materiál poskytujúci komplexný prehľad, vrátane príprav na naše predsedníctvo. V pléne Európskeho parlamentu bol 27. októbra 2015 predstavený Pracovný program Európskej komisie na rok 2016. Komisia v ňom stanovila 10 priorít, ktoré podrobnejšie rozpracovala v 23 kľúčových iniciatívach, pričom pri všetkých aktivitách kladie dôraz na agendu lepšej regulácie. Viaceré iniciatívy budú mať presah na naše predsedníctvo v Rade Európskej únie. Oceňujeme päť hlavných oblastí, na ktoré bude Európska komisia klásť dôraz pri plnení pracovného programu, ktorými sú: riešenie utečeneckej krízy, podpora nezamestnanosti, podpora rastu a investícií, energetická únia, program pre nové zručnosti, spravodlivé, efektívne a rast podporujúce zdaňovanie. Formálna a obsahová štruktúra výročnej správy korešponduje s jednotlivými formátmi zasadnutí Rady Európskej únie a poskytuje informácie o najdôležitejších prijatých a plánovaných opatreniach podľa sektorálnych politík. Materiál rovnako mapuje personálne zastúpenie Slovenskej republiky v inštitúciách Európskej únie v roku 2015 s členením podľa jednotlivých inštitúcií Európskej únie a reflektuje aj na šesť príloh pracovného programu Komisie, kde určuje gestorstvo orgánov štátnej správy Slovenskej republiky. V hodnotenom období čelila Európska únia viacerým výzvam. Eurozóna naďalej nie je v ideálnej kondícii, kroky Európskej centrálnej banky zatiaľ neprinášajú dostatočný impulz na zvrátenie deflácie a s ňou spojený slabý hospodársky rast. Ako člen eurozóny presadzovala Slovenská republika zodpovednou politikou udržanie stability spoločnej meny. Okrem pretrvávajúcich problémov eurozóny a vzrastajúcej hrozbe terorizmu po útokoch v Paríži a Bruseli čelila Európska únia predovšetkým migračnej kríze. Môžeme konštatovať, že sa v otázke migrácie do Európskej únie pozície viacerých členských krajín priblížili k východiskovej pozícii Slovenskej republiky, ktorá od začiatku kládla dôraz na riešenie príčin migrácie a nielen jej dôsledkov. V priebehu roku 2015 sme zdôrazňovali, že riešiť nelegálnu migráciu v takomto rozsahu možno len komplexným spôsobom, vrátane spolupráce s tretími krajinami a zabezpečením ochrany vonkajších hraníc Európskej únie. Schengen ako jeden z pilierov Európskej únie pritom musí zostať zachovaný. Koncom roku 2015 sa začali rokovania so Spojeným kráľovstvom ohľadom britských návrhov na reformu Európskej únie. Z hľadiska záujmov občanov Slovenska bola najcitlivejšou sociálna agenda. Aj vďaka spoločnému postupu krajín Vyšehradskej štvorky bolo možné vyrokovať také znenie dohody, ktoré považujeme za dobrý kompromis. Dohoda bola prijatá na februárovom zasadnutí Európskej rady a mala by umožniť premiérovi Cameronovi viesť aktívnu proeurópsku predreferendovú kampaň. Akýkoľvek výsledok referenda, ktoré sa bude konať 23. júna tohto roku, bude mať vplyv a dopad na celkovú atmosféru v Únii, ako aj na naše predsedníctvo. Program predsedníctva bude predložený vláde na schválenie až 30. júna 2016, tak, aby zohľadňoval výsledok referenda v Spojenom kráľovstve. Rok 2015 a prvý polrok 2016 sú obdobím finalizácie príprav na naše predsedníctvo v Rade Európskej únie. Výročná správa kladie dôraz pri identifikovaní priorít na rok 2016 práve na prípravu predsedníctva. Pripomeniem, že vláda Slovenskej republiky vymenovala štátneho tajomníka ministerstva zahraničných vecí a európskych záležitostí Ivana Korčoka do funkcie splnomocnenca vlády Slovenskej republiky pre predsedníctvo Slovenskej republiky v Rade Európskej únie. Zároveň bol na ministerstve zahraničných vecí a európskych záležitostí zriadený sekretariát slovenského predsedníctva. Personálne boli posilnené ministerstvá a ďalšie orgány štátnej správy. Deviateho mája bol spustený oficiálny web slovenského predsedníctva v Rade Európskej únie. V roku 2015 bola značná pozornosť venovaná obsahovej stránke príprav na výkon nášho predsedníctva v Rade EÚ. V spolupráci s partnermi v Triu, to znamená, s Holandskom a Maltou a tiež s inštitúciami Európskej únie sme vypracovali spoločný 18-mesačný program Tria od 1. januára 2016 do 30. júna 2017. V Bratislave sa počas predsedníctva uskutoční približne 200 podujatí, z toho 19 ministerských podujatí a približne 180 podujatí na pracovnej úrovni (výjazdové zasadnutia pracovných skupín, semináre či konferencie). V oblasti parlamentnej dimenzie sa uskutoční 7 podujatí, z toho 5 v roku 2016 a 2 v roku 2017. V súvislosti s organizáciou podujatí slovenského predsedníctva na Slovensku sa celkove očakáva účasť približne 20 000 delegátov. Na záver by som chcel zdôrazniť význam a úlohu komunikácie Národnej rady SR s Európskym parlamentom pre úspech nášho predsedníctva. Politická váha Európskeho parlamentu dlhodobo kontinuálne narastá a to nielen v legislatívnej oblasti, ale aj pri kľúčových rozhodnutiach, akými sú napríklad voľba predsedu Európskej komisie. Pozitívny rozvoj pracovných kontaktov v rámci parlamentnej dimenzie môže byť preto kľúčový pre úspech nášho predsedníctva, ako aj pre celkovú atmosféru s ním spájanú. Význam parlamentných kontaktov už teraz potvrdzujú májové návštevy dvoch výborov Európskeho parlamentu na Slovensku, ako aj nadchádzajúca návšteva predsedu Európskeho parlamentu Martina Schulza, ktorá sa uskutoční už tento štvrtok. Vážený pán podpredseda Národnej rady, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, dovoľujem si vás požiadať, aby Národná rada Slovenskej republiky vzala na vedomie Výročnú správu o členstve Slovenskej republiky v Európskej únii – hodnotenie a aktuálne priority vyplývajúce z Pracovného programu Európskej komisie. A ak dovolíte, uvediem zároveň informáciu o prioritách predsedníctva Slovenskej republiky v Rade Európskej únie. A som rád, že môžem dnes tu na tomto mieste priblížiť súčasný stav príprav programu predsedníctva, ktorý bude vláda schvaľovať, ako som už uviedol, 30. júna 2016. Príprava programu slovenského predsedníctva je v súčasnosti našou najvýznamnejšou prioritou. Do obsahovej prípravy sú intenzívne zapojené všetky rezorty, ako aj ostatné orgány štátnej správy. Pripomínam, že len týždeň pred začiatkom slovenského predsedníctva sa uskutoční referendum v Spojenom kráľovstve o zotrvaní v Európskej únii. Pozitívny aj eventuálne negatívny výsledok referenda bude mať vplyv na následný vývoj v Európskej únii. V prípade hlasovania za zotrvanie v Únii nás čaká implementácia dohody medzi Európskou úniou a Spojeným kráľovstvom, negatívny výsledok by bol výzvou pre celú integráciu, keďže zatiaľ neexistuje precedens vystúpenia krajiny z Európskej únie. Termín schvaľovania programu slovenského predsedníctva je preto stanovený až na obdobie po tomto referende. Rád by som zdôraznil, že predsedníctvo Slovenskej republiky v Rade EÚ nemá hájiť národné záujmy, ale má podporovať záujmy celej Európskej únie. Máme vystupovať ako čestný sprostredkovateľ. Myslím, že všetci sme si vedomí, že naše predsedníctvo prichádza v čase, keď Európska únia čelí mnohým výzvam, ktoré ovplyvňujú jej celkovú odolnosť, či už je to grécka kríza, migračná vlna alebo teroristické útoky. Slovenské predsedníctvo preto prinesie do Európskej únie pozitívnu agendu. Vynaložíme maximálne úsilie na podporu európskych projektov, ktoré umožnia naplno využiť potenciál jednotného trhu a podporiť ho o nové piliere. Našou ambíciou bude presadzovať udržateľné riešenia, ktoré prispejú k ďalšiemu rozvoju Európskej únie a zabránia jej ďalšej fragmentácii. Výber prioritných tém, ktoré budú v popredí počas nášho predsedníctva, bol motivovaný tromi vzájomne prepojenými princípmi: 1. Dosahovanie konkrétnych výsledkov. Chceme byť pragmatické predsedníctvo a zamerať sa na oblasti, v ktorých dokážeme priniesť hmatateľné výsledky. 2. Prekonávanie fragmentácie v Európskej únii. Vynaložíme maximálne úsilie na dosiahnutie takých riešení, ktoré budú prijateľné pre všetky členské štáty a zároveň pre Úniu ako celok. 3. Zameranie na občana. Program slovenského predsedníctva bude zameraný na 4 ústredné témy: 1. Prioritnou témou nášho predsedníctva bude hospodársky silná Únia. Významné miesto budú mať iniciatívy podporujúce priaznivé prostredie pre investície. Budeme presadzovať prehlbovanie Hospodárskej a menovej únie, vrátane fiškálnej integrácie. Vo finančnej oblasti je jednou z kľúčových tém podpora malých a stredných podnikov ako hlavných tvorcov pracovných miest zjednodušením prístupu k ich financovaniu. Cieľom slovenského predsedníctva bude dosiahnuť pokrok pri budovaní Únie kapitálových trhov. Ako tzv. jesenné predsedníctvo nás čaká aj povinná jazda v podobe náročných negociácií o rozpočte Európskej únie na rok 2017, ktorý tentokrát bude pravdepodobne politicky prepojený aj so strednodobým preskúmaním Viacročného finančného rámca na roky 2014 až 2020. 2. Vnútorný trh sa považuje za najväčší úspech Európskej únie. Aby sme však využili jeho plný potenciál, musí sa prispôsobiť novej realite. Preto je víziou nášho predsedníctva ďalší rozvoj projektov, akými sú Energetická únia a Jednotný digitálny trh. Práve Jednotný digitálny trh vnímame ako pozitívnu agendu a jedinečnú príležitosť pre Európu. Budeme klásť dôraz na odstraňovanie bariér a rozvoj digitálnej ekonomiky. Energetická únia bude dôležitou témou slovenského predsedníctva z logických dôvodov. Ako nám Európska komisia avizovala, slovenské predsedníctvo bude pri Energetickej únii kľúčovým semestrom, v ktorom budú predstavené hlavné návrhy. Naším cieľom zostáva bezpečná a čistá energia za dostupné ceny pre spotrebiteľov. 3. Našou ambíciou bude nasmerovať Úniu k udržateľnej migračnej a azylovej politike, ktorá bude vychádzať z komplexného prístupu založeného na ochrane vonkajších hraníc, znovuobnovení Schengenu a spolupráci s tretími krajinami. Očakávame, že počas nášho predsedníctva začne fungovať Európska pohraničná a pobrežná stráž, ktorá zlepší schopnosť Európskej únie riadiť vonkajšie hranice a vykonávať návraty nelegálnych migrantov. Slovenské predsedníctvo sa zameria aj na pozitívnu agendu a legálnu migráciu s cieľom zatraktívniť pobyt v Únii pre vysokokvalifikovaných migrantov, akými sú napríklad zakladatelia start-upov či podnikatelia. 4. Nachádzame sa v období výrazných zmien geopolitickej reality. Preto je zvýšená miera angažovanosti Únie nevyhnutnou pre zachovanie jej postavenia ako globálneho hráča. Cieľom EÚ je stabilizácia jej najbližšieho susedstva. Slovenské predsedníctvo preto podporí aktívnu realizáciu revidovanej Európskej susedskej politiky. Politika rozširovania zostáva najúčinnejším transformačným nástrojom Európskej únie vo vzťahu ku krajinám v susedstve. Preto sa zameriame na udržanie dynamiky a dôveryhodnosti procesu rozširovania. Slovenské predsedníctvo bude tiež podporovať agendu obchodnej politiky. V popredí sú predovšetkým bilaterálne dohody o voľnom obchode s tretími krajinami. Za kľúčové sú považované rokovania o Transatlantickom obchodnom a investičnom partnerstve so Spojenými štátmi, tzv. dohoda TTIP, ako aj schvaľovací proces Komplexnej hospodárskej a obchodnej dohody s Kanadou, dohoda CETA. Aj to chcem zdôrazniť, že kompetencie predsedníctva sú v tejto oblasti obmedzené, pretože samotné rokovanie vedie v mene Európskej únie Európska komisia, ktorá je poverená mandátom, ktorý jej dali členské štáty Európskej únie v júni 2013. Keďže predsedníctvo nevedie rokovania so Spojenými štátmi, úlohou nášho predsedníctva bude napĺňať úlohu čestného sprostredkovateľa EÚ a informovať členské krajiny o priebehu rokovaní. Dodávam, že program slovenského predsedníctva budeme počas medzirezortného pripomienkového konania zasielať aj parlamentným stranám a teda vám všetkým na vyjadrenie. Záverom by som ešte raz pripomenul, že naše predsedníctvo sa netýka len Bruselu a Štrasburgu a Luxemburgu, ale dôležitým dejiskom bude aj Bratislava. Ešte raz opakujem, že počas predsedníctva sa v Bratislave uskutoční 19 ministerských podujatí, 180 podujatí na pracovnej úrovni a 7 podujatí parlamentnej dimenzie a očakávame na Slovensku účasť približne 20 000 delegátov z krajín Európskej únie. Vážený pán podpredseda Národnej rady Slovenskej republiky, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, čaká nás skutočne dynamické obdobie, preto sa teším na pokračovanie vzájomnej spolupráce. Ďakujem za pozornosť. Skončil som.