V. Veteška, podpredseda NR SR: (2005-06-21):
D. Podracká, poslankyňa: Ďakujem za slovo, pán predsedajúci. Vážený pán minister, kolegyne, kolegovia, chcem nadviazať na svojich predrečníkov a súhlasím s tým, že nový zákon sa mal prijať ešte pred vstupom Slovenskej republiky do Európskej únie a Únia dlho upozorňovala, že máme takýto rest, takže je najvyšší čas, aby sa takýto zákon prijal. Rovnako súhlasím aj s tým, že ho treba dopracúvať. My ho, samozrejme, posunieme do druhého čítania, ale s tým, že máme k nemu nejaké vážne výhrady. Keby som to mala mantinelisticky pomenovať, tak tento zákon je viac o vláde Slovenskej republiky a pôsobnosti Úrady vlády Slovenskej republiky, o podmienkach, za akých sa vydávajú osvedčenia, na základe ktorých si Slováci budú môcť uplatniť práva alebo výhody, ďalej o podmienkach, za akých sa poskytujú dotácie, no a, samozrejme, je to aj zákon o prenose výkonu kompetencií z Ministerstva kultúry Slovenskej republiky na Úrad vlády Slovenskej republiky. Stručne povedané, keby sme to brali z tejto legislatívnej roviny, je to zákon pre novovznikajúci úrad, ktorý sa črtá, a aj pre jeho úradníkov a aj o úradovaní. Toľko už predo mnou bolo povedané v diskusných vystúpeniach, že by sme si mali brať príklad, ako sa napr. Maďari správajú k zahraničným Maďarom. Ja som si urobila čas a podrobne som si preštudovala tento zákon o zahraničných Maďaroch a je to skutočne perfektne pripravené. Samozrejme, je mi známe, že je to trochu nadštandardný zákon, aké boli okolo toho problémy, že Benátska komisia v roku 2001 dala stanovisko k tomuto zákonu a jednoznačne sa k tomuto vyjadrila vo vzťahu k teritorialite aj k presahovaniu extrateritoriálnemu vo vzťahu povedzme k Slovákom atď., nebudem to tu citovať, skôr sa zameriam na ten zákon vo vzťahu k § 5, o ktorom sa hovorí v tomto zákone, ktorý prerokúvame. V § 5, ktorý sa volá Oblasť štátnej podpory, sú vymedzené v podstate 4 oblasti, ktorých by sa mal zákon, a teda štátna podpora dotýkať, to je vzdelávanie, veda a výskum, kultúra, informácie a médiá. To, na čo zákonu stačilo 6 slov, to chcem podčiarknuť, že toto je 6 slov, tak na to ten zákon o zahraničných Maďaroch má 18 až 22 paragrafov v rozsahu, by som povedala, desať plne klepaných strán. Na ilustráciu uvediem, čoho sa tieto paragrafy týkajú, pretože nie je len dôležité, čo sa má podporovať, ale aj ako sa to má robiť, ako sa má teda zameranosť na vzdelávanie, kultúru, výskum, médiá atď., ako sa má realizovať v praxi, ale o týchto kompetenciách a možnostiach a akejsi metodológii tam nie je vôbec nič. Keď si vezmeme do ruky tento zákon o Maďaroch žijúcich v susedných štátoch, samozrejme, výhoda, ktorá je tiež možno nadštandardná, je, že sa vzťahuje aj na osobu manželského partnera a maloleté deti, ktoré nie sú maďarskej národnosti, čo považujem za veľkorysé najmä z hľadiska rodinného a z hľadiska vychovávania nových generácií. Ale to, na čo nám stačilo tých 6 slov, tak oni v jednotlivých paragrafoch, môžem to potom ukázať aj ďalším, úplne podrobne rozpisujú, povedzme, keď by išlo o vzdelanie, kultúru a vedu, úplne rozpisujú, kde a ako majú právo využívať občania, teda zahraniční Maďari osvetové zariadenia, akým spôsobom sú im sprístupňované kultúrne hodnoty, pamiatky, vedecký výskum. Ďalej aké majú práva používať a využívať služby napr. v prevádzkovaných verejných knižniciach, kde majú právo bezplatne ich využívať. Tu sú celé odseky paragrafov v rozsahu 5 až 7 bodov, aké majú konkrétne možnosti na uplatňovanie tých svojich výhod, ktoré by podľa môjho názoru jeden seriózny zákon poskytovať mal v plnej miere. My teda navrhujeme, čo kvitujem, vyznamenania, oni majú aj štipendiá. My to, samozrejme, možno nemusíme navrhovať v zmysle nových európskych a platných noriem, ale oni majú aj sociálnu a zdravotnícku starostlivosť, majú cestovné zľavy, majú vzdelávanie až po doktorandské štúdium a doškoľovacie rôzne spôsoby odborného zdokonaľovania, majú výhody pre študentov, zahraničných maďarských pedagógov, majú dislokáciu výučby, rôzne študijné podpory. Proste ide to ďalej až po úlohu verejnoprávnych oznamovacích prostriedkov, podporu organizácií za hranicami, pričom každý ten paragraf je presne vymedzený, ako sa to má robiť a za akých podmienok jednoducho to má prebiehať. Myslím si, že vo vzťahu k § 5 máme veľmi veľký nedostatok v tomto zákone, hoci v tých zvyšných častiach ho kvitujem a považujem ho za dobre vypracovaný. Ale tu sa nazdávam, že by ho bolo treba v druhom čítaní pozmeňujúcimi návrhmi nejakým spôsobom rozšíriť, zdokonaliť a vycezilovať tak, aby aj zahraniční Slováci boli naň hrdí. Takisto sa mi zdá, že 1. august ako doba účinnosti je úplne nereálny, myslím si, že sa druhé čítanie bude realizovať až v septembri, takže to sa tiež v druhom čítaní bude musieť opraviť. Toľko zhruba, ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)