B. Bugár, podpredseda NR SR: (2004-10-26):
B. Hanzel, poslanec: Ďakujem, pán predsedajúci. Vážené kolegyne, kolegovia, v máji sa stala Slovenská republika riadnym členom Európskej únie. Vstúpili sme rovnými nohami do spoločenstva ekonomicky vyspelých demokratických krajín. Je však jasné, že bytová otázka je tou z oblastí, v ktorej musíme poriadne pridať. Voči starším, ale aj mnohým novým členským štátom zaostávame v počte postavených bytov. Kým v krajinách Európskej únie pripadá v priemere na tisíc obyvateľov viac ako 450 bytov, u nás je to stále len okolo 313 bytov. Osobitný zreteľ si zaslúži kvalita bytového fondu. Skoro 50 percent obyvateľov býva v bytových domoch, ktorých vek presahuje 20 rokov a technický stav nedosahuje požadované parametre. Po privatizácii bytov sa preniesli starosti a zodpovednosť za technický stav domov na samotných obyvateľov. Ako prvým z nástrojov na financovanie opráv a obnovy bytového fondu vznikli na základe osobitného zákona stavebné sporiteľne. Práve ony ponúkajú už štvrtý rok úvery aj spoločenstvám vlastníkov bytov, správcom bytového fondu a bytovým družstvám na obnovu bytových domov. Dnes prerokúvanou novelou zákona o stavebnom sporení sa zvyšuje aj možný finančný objem na úvery, ktorý môžu stavebné sporiteľne poskytnúť práve právnickým osobám, spoločenstvám vlastníkov bytov, a teda tým subjektom, ktoré majú zodpovednosť za správu bytového fondu. Po prvom čítaní ministerstvo financií predložilo pozmeňujúci návrh vzorca na výpočet štátnej prémie, ktorého dôsledkom nie je len odobratie bonifikácie jedného percenta, ale reálnym dôsledkom je zníženie percentuálneho podielu štátnej prémie o 4 percentá, zvýšenie minimálnej sumy, ktorú stavebný sporiteľ bude musieť dosporiť, ak bude chcieť dosiahnuť maximálnu štátnu prémiu o 6-tisíc korún voči roku 2004. Výsledkom podľa odhadov stavebných sporiteľní môže byť pokles vkladov až o 2 miliardy v roku 2005, ktorý sa prejaví rovnakou sumou najmä na poskytovaní medziúverov, ktoré sa v 99 percentách používajú práve na obnovu bytového fondu. Následkom schválenia takéhoto pozmeňujúceho návrhu môže byť neobnovenie viac ako tisíc bytových domov v roku 2005 a oddialenie procesu obnovy bytového fondu o päť až šesť rokov, keď spoločenstvám po nasporení príslušnej sumy vznikne nárok na stavebný úver. Vo vyspelých krajinách Európskej únie úspešne funguje stavebné sporenie už niekoľko desiatok rokov, v 22 krajinách Európskej únie z dnešných 25 členských štátov podporuje financovanie bývania štát desiatkami rôznych spôsobov. Chcel by som však povedať, že v žiadnej krajine Európskej únie sa systém stavebného sporenia nemenil a nemení tak často ako na Slovensku. Hlavne časté zmeny vo výške štátnej prémie narúšajú stabilitu systému, ktorý v podstate už ukázal svoju opodstatnenosť v uplynulých rokoch. A teraz by som chcel apelovať na to, aby sme nepodporili svojimi hlasmi navrhovaný pozmeňujúci návrh na zníženie bonifikácie   štátnej    prémie,  aby   sme     schválili  novelu    zákona o stavebnom sporení v časti vzorec na výpočet štátnej prémie bod 6 spoločnej správy v podobe, v akej ju ministerstvo financií predložilo do prvého čítania. A ešte na záver mi dovoľte, vážení kolegovia, aby som povedal jedno švédske príslovie: „Dávajte pozor, aby šetrnosť nezvíťazila nad múdrosťou.“ Ďakujem.