Kamenický, Ladislav, poslanec NR SR (2022-05-10):
Ďakujem pekne. Vážené dámy, vážení páni, vystupujem v rozprave, som požiadal pána predsedajúceho, aby ste prípadne mohli reagovať. Takže tento návrh je už niekoľko, niekoľkýkrát po sebe v podstate našou snahou o to, aby sa v Národnej rade Slovenskej republiky začalo konečne hovoriť, čo vláda Slovenskej republiky ide robiť so zdražovaním a aké opatrenia, konkrétne opatrenia by mali, mala vláda prijať na to, aby sa zmiernili dopady zdražovania. Chcem podotknúť na úvod to, že čo sa týka nejakého časového rámca, tak zdražovanie a zvyšovanie inflácie na Slovensku začalo už v druhej polovici minulého roku, nebolo to teda len z dôvodov prebiehajúceho konfliktu na Ukrajine, a v januári tohto roku v podstate inflácia dosiahla medziročne vyše 8 % a momentálne sa nachádza na, teda z marcových čísel, na úrovni 10,3 % alebo 10,4 %, čo však znamená pre dôchodcov dokonca 11,3-percentné navýšenie, lebo tá inflácia sa počíta pre rôzne skupiny obyvateľstva a tých 10,4, to je nejaké priemerné číslo. Čo to znamená? Znamená to, že napríklad dôchodcovia na Slovensku každý rok prídu, alebo mesačne prídu okolo, z priemerného dôchodku asi 505 eur asi o 50 eur a ročne im to robí 600 eur. Samozrejme, oni tie peniaze dostanú, ale reálne, keď sa bavíme o nejakom nákupnom košíku tohto dôchodcu, tak si reálne za túto sumu bude vedieť kúpiť menej tovarov a služieb, ako tomu bolo doposiaľ. To je to, čo hlavne kritizujeme. Dnes už máme máj a keď pozorujeme, čo vláda na jednej strane niečo deklaruje, na druhej strane, na druhej strane nemáme tu ani žiadny zatiaľ konkrétny návrh v Národnej rade, dokonca to ešte vláda neschválila ani na svojom rokovaní, takže opäť sa tu bavíme o ničom, napriek tomu teda, že vláda hovorí o hlavne pomoci rodinám, o vyplácaní nejakých dávok pre, hlavne pre deti, čo sa týka detí. Čo sa týka tých seniorov, to nie sú dôchodcovia, na to chcem teda poukázať, lebo vláda, vláda sa snaží vyčleniť peniaze pre seniorov, ktorí, ktorí ešte nedosiahli, nie sú v dôchodkovom veku, to znamená vyše 62 rokov. A táto skupina nie je tak početná, bavíme sa asi o stotisíc ľuďoch, pritom dôchodcov na Slovensku je 1,4 milióna cirka a starobných dôchodcov okolo 1,1 milióna. Čo sa týka toho nákupného košíka, tak musím povedať, že momentálne na Slovensku tá inflácia dosiahla skutočne veľkej razancie. Ak si pozrieme niektoré čísla, čo sa týka, čo sa týka zdražovania, tak máme tu niektoré položky, ako sú potraviny samotné asi o 12 %, chlieb o 14 %, mlieko, vajcia, syry o 12 %, olej, tuky o 26 %, zelenina 24,7 %, teplo 15 %, pevné palivá 12,8 % a keď si pozrieme na pohonné hmoty, tak je to až 27,9 %. Keď sa pozrieme na ostatné krajiny okolité, tak musím povedať, že dosť sa hanbím, že, za slovenskú vládu, je to taký pocit prenesenej hanby, lebo ostatné krajiny skutočne robia množstvo opatrení, ako je napríklad znižovanie spotrebných daní, znižovanie DPH, Česká republika dáva napríklad príspevky na bývanie. Snažia sa, dokonca niektoré krajiny dávajú energetické šeky na zmiernenie dopadov nárastu energií a podobne. A na Slovensku teda napriek tomu, že pán Heger vyhlasuje, že v iných krajinách doháňajú to, čo sme my už zaviedli, tak to považujem za výsmech do tváre tých občanov, ktorých sa momentálne zdražovanie týka. Minister Matovič dokonca povedal, že sme sa stali, že sa stávame svojimi opatreniami, to je tým návrhom tých 260 miliónov, výkladnou skriňou Európy. Opäť veľmi-veľmi smiešne, smiešne tvrdenie hlavne vzhľadom na to, že napríklad na DPH a na ostatných daniach vyberieme oproti rozpočtu viac asi o 360 miliónov, ale nemôžem tu ukazovať v podstate, v podstate nejaké grafy, ale len uvediem príklad. Napríklad príjmy štátneho rozpočtu v roku 2019, to sa bavíme len o štátnom rozpočte, nie o rozpočte verejnej správy, boli na úrovni okolo 15,83 miliardy a tieto príjmy v roku 2022 stúpli až na 20 miliárd. To znamená, o vyše štyri miliardy sú tieto príjmy vyššie. Na druhej strane, ak si pozreme výdavky štátneho rozpočtu, tak v roku 2019 boli 18 miliárd a, čuduj sa svete, v roku 2022 sa nám ten štát narástol až o 7,45 miliardy. To sa bavíme o 25,45 miliardy výdavkov. Čiže rozdiel, tých 7,45 miliardy, sú vyššie výdavky tejto vlády, ako mala vláda SMER-u. Ak si to zoberieme na výdavkoch verejnej správy, tak ten rozdiel je ešte väčší, až dokonca 9,32 miliardy. Ak berieme pandemické roky, že sa pomohlo cirka 3 miliardy ročne, tak keď si pozreme tieto čísla, v tomto roku už tie výdavky pandemické už sú minimálne a, oproti minulým rokom, ale stále tá suma navýšených výdavkov tam stále svieti. Takže ja nechápem, ako môže vláda tvrdiť, že nemá peniaze na nejaké opatrenia. My sami navrhujeme, samozrejme, všetko je v rukách vlády, koalícia, teda opozícia nemá väčšinu v parlamente a čokoľvek môžme navrhnúť, tak bude zmetené zo stola. A padajú tu rôzne návrhy, ale my v podstate na jednej strane hľadáme aj zdroje na tie návrhy, čiže tu hovorím o tej obrovskej neefektivite vynakladania výdavkov v sumách miliárd a na druhej strane my stále hovoríme o tých zdrojoch, napríklad bankový odvod by sa mohol znovu zaviesť, bavíme sa asi o tristo miliardách eur. Ak si pozriete čísla, táto vláda zrušila bankový odvod pre banky, dokonca odpustila vyše dvesto miliónov na príspevkoch, ktoré mali dať na ochranu vkladov, čiže to je to memorandum, o ktorom sa bavíme. Takisto táto vláda dohodla v memorande, že banky majú niekde investovať miliardu. Ja chcem, teda som ešte žiadne, žiadne takéto investície, investície nevidel. Takže... a na druhej strane stále tu bolo tvrdené, že ak teda máme tu, sme tu mali bankový odvod, dokonca dvojnásobný, takže, že za to vždy zaplatia ľudia. Áno, ľudia to vždy zaplatia, ale zase tých tristo miliónov, ktoré sme získali, sa dajú použiť na tých ľudí. Posledný rok žiadny bankový odvod nebol a máme tu rekordné zisky slovenských bánk na úrovni vyše deväťsto miliárd, miliónov eur, v čistom vyše sedemsto miliónov eur, čo sú, za posledných desať rokov, keď si pozrete čísla s rokom 2016, sú to rekordne najvyššie, najvyššie zisky bánk napriek tomu, že tu žiadny bankový odvod nebol. Poplatky stále stúpajú, a preto vravím, ak teda vláda nedokáže banky zregulovať tak, aby získala tie peniaze od nich alebo teda aby zamedzila tomu, aby banky navyšovali poplatky a ostatné služby, tak vláda môže prikročiť k tomu, že zavedie znova bankový odvod, zoberie tých tristo miliónov od týchto bánk a prerozdelí ich medzi tých ľudí, ktorí to na tých poplatkoch navyše zaplatili. A vie to urobiť rôznymi spôsobmi. Môže to byť adresne, neadresne, môže to byť jednorazovo alebo to môže byť systémovo. Samozrejme, veľký rozdiel medzi systémovým a jednorazovým, jednorazovou pomocou, nakoľko tá jednorazová sa minie v danom roku, ale neprechádza do ďalšieho roku. A tá systémová, to je síce pekné slovo, ale sa prenáša do ďalších rokov. Tu by som chcel povedať, že to, čo predložila vláda, tých 260 miliónov, tak pôvodne deklaroval pán Krajniak, že to bude 133 miliónov na tých jednorazových, na tej jednorazovej pomoci. Tá jednorazová pomoc sa scvrkla v podstate na 108 miliónov. Čiže je to menej peňazí, ako pôvodne povedal pán Krajniak, minister Krajniak. No a na druhej strane Igor Matovič si splnil svoj mokrý sen a dal tam časť svojej daňovej, daňovej reformy, ktorý na budú... to sú tzv. tie štrukturálne alebo tie systémové kroky, ktorý napríklad na budúci rok iba na... to sú, nejaký príspevok na krúžky sa to volá pre deti, minie v podstate pol miliardy, na budúci rok to zvýši výdavky o pol miliardy. My sme skôr za to, aby boli, ak teda máme dnes zdražovanie, tak dnes treba pomôcť aj tým dôchodcom, nie až budúci rok, jak to tu deklaruje vláda. Preto my deklarujeme skôr jednorazové, jednorazovú pomoc. My sme teda hovorili o sume nejakých 1 500 eur na jednu rodinu. Ja, my v podstate bavíme sa, ja neviem, ak sú rôzne čísla, že koľko tu máme rodín, čo je rodina vlastne, či jeden človek, alebo viac, ale keď sa budeme baviť o sume 1,8 miliardy, ktorú sme deklarovali, tak mne je v podstate jedno, čo by navrhla táto vláda, ale 260 miliónov je proste málo. Pri tom zdražovaní, ktoré tu máme, je to málo... (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)