NaiveNeuron/SloPal huggingface dataset:
J. Počiatek, minister financií SR: (2007-06-26):
Štátny rozpočet na rok 2006 schválila Národná rada zákonom č. 655/2005 Z. z. ako súčasť rozpočtového výhľadu verejnej správy na roky 2006 až 2008. Makroekonomický rámec rozpočtu bol založený na predpokladoch, že sa budú úspešne plniť strednodobé zámery fiškálnej politiky, finalizovať štrukturálne reformy a bude sa pokračovať, resp. kulminovať zvýšený prílev priamych zahraničných investícií na Slovensko. Vychádzalo sa zo zámerov a postupov týkajúcich sa vstupu do eurozóny a procesu prípravy na prijatie eura s tým, že Slovensko vstúpi do kurzového režimu ERN II, v roku 2007 bude plniť všetky maastrichtské kritériá a 1. januárom 2009 sa začne používať jednotná mena euro. Pri hodnotení ekonomického vývoja Slovenska v uplynulom roku možno konštatovať, že sa dosiahol historicky najvyšší rast ekonomiky vyjadrený rastom hrubého domáceho produktu na úrovni 8,3 %. Je to 2,3-percentuálneho bodu viac než v roku 2005. Rast HDP súvisel s rastom zahraničného dopytu o 20,7 %, domáceho dopytu o 6,4 %. Pozitívom je, že prispel ku konečnej spotrebe domácností k celkovému rastu HDP, sa už druhý rok pohybuje zhruba na úrovni 3,5 %, čo znamená, že zo silného ekonomického rastu neprofitujú len firmy, ale aj domácnosti, keďže viac ako tretina HDP je generovaná zlepšujúcou sa situáciou domácností. Deficit verejných financií v metodike ESA 95 dosiahol 55,4 mld. Sk, čo predstavuje 3,4 % hrubého domáceho produktu. Poznamenávam, že ide o výsledok vrátane vplyvu zavedenia druhého piliera dôchodkového systému vo výške 18,2 mld. Sk, čo predstavuje 1,1 % HDP. Bez tohto vplyvu by schodok dosiahol 37,2 mld. Sk, t. j. 2,3 % HDP. V schválenom rozpočte verejnej správy na rok 2006 sa schodok rozpočtoval sumou 64,6 mld. Sk, čo bolo pri prognózovanom objeme HDP 1,5 bilióna Sk 4,2 %, z toho schodok bez vplyvu zavedenia druhého piliera dôchodkového systému bol na úrovni 2,9 % HDP. Najvýznamnejší podiel na vykázanom schodku rozpočtu verejnej správy mal štátny rozpočet, ktorý dosiahol v metodike ESA 95 schodok 51,2 mld. Sk, čo z celkového schodku rozpočtu verejnej správy predstavuje až 92,4 %. Ako som už uviedol, vláda prerokovala návrh záverečného účtu verejnej správy za rok 2006 na svojom zasadnutí 9. mája tohto roku a schválila ho uznesením č. 413. Týmto uznesením zároveň schválila návrh, aby schodok štátneho rozpočtu za rok 2006 vykázaný vo výške 31,7 mld. Sk uhradili prijatými úvermi vo výške 1,4 mld. Sk a prijatými pôžičkami z refinančného systému Štátnej pokladnice vo výške 30,3 mld. Sk. Táto štruktúra úhrady schodku podľa nášho názoru umožní získať finančné zdroje na jeho krytie pri nižších nákladoch, než za aké by bolo možné emitovať štátne dlhopisy. Odporúčam, aby sa Národná rada stotožnila s týmto rozhodnutím vlády o úhrade schodku štátneho rozpočtu vykázaného v roku 2006 a prijala uznesenie, ktorým berie na vedomie návrh záverečného účtu verejnej správy a schvaľuje návrh štátneho záverečného účtu Slovenskej republiky za rok 2006. Ďakujem.
Pleštinská, Zita, poslankyňa NR SR (2022-09-23):
Ďakujem veľmi pekne, pán predsedajúci. Tak ako si, Vlado, povedal vo svojom príspevku, skutočne čerpanie štrukturálnych fondov niekedy závisí od vysporiadania majetkoprávneho pozemkov a skutočne tým, že Slovenský pozemkový fond niekedy nereaguje, lebo tých žiadostí má veľmi veľa, tým pádom vlastne ohrozuje aj čerpanie štrukturálnych fondov. Obce potrebujú dosiahnuť rýchlejšie svoje ciele a zámery súvisiace s ich rozvojom a najmä im to umožní zveľaďovať ich existujúci majetok pri pozemku, ktoré sú v spoluvlastníctve Slovenskej republiky, v správe Slovenského pozemkového fondu a fyzických a právnických osôb, obce dokážu vysporiadať to spoluvlastníctvo určite rýchlejšie a jednoduchšie ako štát, nakoľko je to v ich záujme. Súčasná právna úprava či už v samotnom zákone 138/1991 Zb., a takisto aj v zákone 330 o pozemkových úpravách neumožňuje alebo nedostatočne pokrýva tieto všetky potreby obcí, je to veľmi administratívne zložité, časovo zdĺhavé a najmä právne nenárokovateľné a necháva priestor na individuálne posudzovanie žiadostí obcí a prevod tohto majetku štátu na obec a k nadobudnutiu vlastníckeho práva k týmto pozemkom a môže dôjsť až na základe zmluvy o bezodplatnom prevode vlastníckeho práva k týmto pozemkom. Ja by som sa veľmi, veľmi prikláňala, že by sme vlastne prijali takúto právnu úpravu, aby sme dali vlastne nástroj obciam a skutočne, aby Slovenský pozemkový fond pomáhal a aby nebol brzdou pri čerpaní aj štrukturálnych fondov. Takže ďakujem veľmi pekne za tvoj príspevok a rovnako sa prikláňam aj k majetkoprávnemu vysporiadaniu pozemkov.
D. Gabániová, poslankyňa: (2008-06-25):
Ďalšia vec, všetko toto vaše konanie je sústredené na to, aby nebol odkrytý váš podiel na stave Národnej banky všetkých osem rokov vašej vlády, tam zanechalo také stopy, že budú všetci občania plakať.
T. Cabaj, podpredseda NR SR: (2009-12-03):
Šiestu otázku položil pán poslanec Bastrnák, je ospravedlnený, nebude sa na ňu odpovedať. Siedmu otázku položila pani poslankyňa Jarmila Tkáčová, adresovala ju podpredsedovi vlády Slovenskej republiky pre vedomostnú spoločnosť, európske záležitosti, ľudské práva a menšiny Dušanovi Čaplovičovi a znie: „Pán podpredseda, na základe akých poznatkov a informácií ste sa vyjadrili, že dokumenty ku škandalóznemu obchodu s emisiami sú pravdepodobne skartované?“ Nech sa páči, pán podpredseda vlády, máte priestor na odpoveď.
J. Burian, poslanec: (2004-05-12):
Takže ak ma budete ešte presviedčať o tom,  čo je systémové a nesystémové a že už zároveň systémové nemusí byť dobré a systémové zároveň musí byť zlé, tak musím zasa len upozorniť, že  sme urobili niečo, čo je podľa môjho názoru nejaký len kompromis, paškvil alebo neviem, ako to nazvať, o tom, že sme zase do zákona niečo vtlačili, čo teda nehrá so základným systémom alebo základným princípom, ktorý v zákone o sociálnom poistení bol prijatý, alebo mal byť prijatý. Takže zase sa pýtam, že keď tu bolo deklarované o tom, že jednorazový príspevok je nesystémový krok, a s tým súhlasíme, tak potom kopíme jeden nesystémový krok za druhým. Ja tvrdím, že ak už vláda uvažovala o takomto riešení, mohla to zakomponovať, ja neviem, do štátnej sociálnej podpory ako štátnu sociálnu podporu, a nie hľadať riešenie v zákone o sociálnom poistení. To len na margo toho, aby si každý uvedomil, že vlastne zase len porušujeme princípy, ktoré sme si priali, a ja už začínam mať pochybnosti o tom, že každý nesystémový krok alebo každá vec, ktorá sa predkladá, začína voňať  nesystémovosťou. Veď si len spomeňme a onedlho budeme preberať zákon o hmotnej núdzi alebo novelu k zákonu o hmotnej núdzi a tak ďalej. Veď tu nemusíme spomínať aj zákon č. 191 o poisťovníctve, kde sme  dali do tohto zákona okrem poistenia áut, máme tam hmotnú núdzu, máme tam kapitalizačný pilier, tak ja sa pýtam, či toto sú reálne a dobré systémové kroky. Lebo toto plodí jeden nesystémový krok za druhým. Súhlasím s názorom pani poslankyne Navrátilovej, problém je jeden, že asi by za týmto paragrafom bolo treba hľadať možno širšie súvislosti, a ak sa povie zaklínadlo Veriteľ, tak si každý uvedomí, že kde sa skrýva pes zakopaný, keď sa bianko šekom alebo tou pohľadávkou  budú platiť pohľadávky voči Sociálnej poisťovni. Takže tam by asi bolo treba hľadať odpoveď na to, kde sa hľadajú zase určité, by som povedal, finančné záujmy. To, čo už bolo spomínané, nechcem sa rozvíjať o Veriteľovi viac, myslím si, že už bolo o ňom dosť povedané. Čiže myslím si, že práve paragrafom je vlastne vytvorený priestor na to, aby sa využíval takýto systém, ktorý, zase opakujem, je otázkou zase, či je systémový, alebo nesystémový. Zároveň súhlasím s tým, že v tomto zákone, a týmto budem končiť,  invalidmi z mladosti, výpočet, kde v návrhu je východisková báza, minimálna mzda, myslím si, že asi by bolo určite treba prehodnotiť tento stav, a myslím si, že budeme navrhovať minimálne na úrovni priemerného invalidného dôchodku. Ďakujem za pozornosť.
Danko, Andrej, predseda NR SR (2019-10-28):
Prosím, prezentujme sa a hlasujeme. (Hlasovanie.) Prítomných 134 poslancov, za 73, zdržalo sa 61. Konštatujem, že sme návrh schválili.
V. Jánoš, poslanec: (2009-10-22):
Chcem vysvetliť, prečo nezahlasujem za tento návrh pani poslankyne – predkladateľky. Nie preto, že by som si nevážil ľudí, ktorí sa veľmi živo zaujímajú o dopady na životné prostredie v prípade ťažby alebo neťažby uránu, konkrétne vo východnej časti Slovenska, ale preto, že je tu už spomenutá petícia a mňa zaujímajú predovšetkým odborné stanoviská kompetentných ľudí v tejto oblasti, pretože tie argumenty, ktoré ste vy podali vo svojom návrhu a vo svojej odôvodňovacej správe, mne jednoducho nestačia a som veľmi zvedavý na prehodnotenie celej tejto petície občanov, ktorú ja si takisto vážim, pretože, podotýkam, som z regiónu, ktorý je poznačený ťažbou rudy. Chcel by som ešte na záver pripomenúť aj to, čo spomínala pani Kramplová, posilniť kompetencie obcí a vyšších územných celkov. Samozrejme, súhlasím, ale len do tej miery, aby sa nediskvalifikovali štátne orgány. Mám tým na mysli krajské úrady životného prostredia, kde sú kompetentní odborníci na posudzovanie negatívnych alebo pozitívnych vplyvov.
Glváč, Martin, podpredseda NR SR (2016-09-21):
Otváram rozpravu o tomto bode programu. Hlási sa niekto z poslancov do rozpravy? Traja poslanci, ukončujem možnosť prihlásiť sa. (Reakcia z pléna.) Prosím? (Reakcia z pléna.) A nehlásite sa do rozpravy? Aj. Takže, ukončujem, ukončujem možnosť prihlásiť sa do rozpravy. A procedurálny návrh, nech sa páči, pani poslankyňa Zemanová.
Šeliga, Juraj, podpredseda NR SR (2021-03-16):
Ďakujem pekne, pán poslanec. Otváram rozpravu. Nebola žiadna písomná prihláška. Pýtam sa, kto sa chce prihlásiť ústne. Poslanec Jarjabek ako jediný. Nech sa páči, pán poslanec.
Richter, Ján, poslanec NR SR (2023-02-14):
Pán predseda, ďakujem veľmi pekne za slovo. Vážené pani poslankyne, páni poslanci, spoločná správa obsahuje osem pozmeňujúcich návrhov. V rozprave vystúpili dvaja poslanci a v rozprave boli podané tri pozmeňujúce návrhy. Nakoľko bol dnes v rozprave podaný pozmeňujúci návrh v zmysle § 83 ods. 4 rokovacieho poriadku, dajte, prosím, hlasovať o skrátení lehoty.
Žiga, Peter, podpredseda NR SR (2024-05-02):
Prezentujme sa a hlasujme. (Hlasovanie.) 142 prítomných, 120 za, 21 sa zdržalo, jeden nehlasoval. Konštatujem, že sme tento návrh zá... návrh zákona schválili. Termín na prerokovanie tohto aj predchádzajúceho návrhu zákona v druhom čítaní si určíme dnes o 17. hodine. Vidím s procedurálnym návrhom pán poslanec Grendel. Nech sa páči.
Laurenčík, Milan, podpredseda NR SR (2021-11-02):
Prosím?
Poliačik, Martin, poslanec NR SR (2015-05-22):
Ďakujem. Vážená pani podpredsedníčka, vážené kolegyne, kolegovia, cieľom predloženého návrhu je v zásade veľmi, veľmi jednoduchá vec, vypustenie látky kanabidiol, v skratke CBD, z prílohy č. 1 zákona č. 139/1998 o omamných látkach, psychotropných látkach a prípravkoch v znení neskorších predpisov, kde je táto látka zaradená medzi psychotropné látky. Kanabidiol je jeden z približne 60 druhov fytokanabidiolov nachádzajúcich sa výlučne v rastlinách druhu konope, z ktorých sú momentálne identifikované a známe mnohé ďalšie, ktoré máte možnosť si pozrieť v dôvodovej správe. CBD, ako aj ostatné kanabinoidy s výnimkou neslávne – neslávne vďaka legislatíve svetovej, nie neslávne vďaka účinku – presláveného a najznámejšieho kanabinoidu THC, nemajú podľa odborných vedeckých štúdií absolútne žiadne omamné, psychotropné ani iné, psychiku ovplyvňujúce účinky na ľudský organizmus. Z tohto dôvodu sa na kanabinoidy s výnimkou THC, ktorý ako jediný ovplyvňuje psychiku, nevzťahuje vo väčšine významnejších štátov žiadne legislatívne obmedzenie. Výnimkou v tomto smere je Slovenská republika, ktorá v zákone č. 139/1998 o omamných látkach, psychotropných látkach a prípravkoch v znení neskorších predpisov bez akejkoľvek indície alebo kvalifikovaného odôvodnenia zaradila CBD medzi psychotropné látky a tým obmedzila jeho využitie na liečbu mnohých závažných ochorení. Skutočnosť, že CBD nemá žiaden vplyv na psychiku človeka, naopak, jeho využitie v prípade liečby mnohých a nezriedka i život ohrozujúcich ochorení vysoko efektívne bola potvrdená výskumom mnohých popredných inštitúcií, pritom jedna z nich získala oprávnenie liečiť ochorenie s názvom Dravetovej syndróm, čo je ťažká myoklonická epilepsia dojčiat, malých detí, práve na základe vysokej efektivity využitia CBD v liečebnom procese. Ďalšie výskumy naznačujú, že látka CBD je potencionálne využiteľná pri tlmení kŕčov spôsobených v dôsledku ochorení, ako epilepsia alebo roztrúsená skleróza. Ďalšie výskumy realizované na bunkových kultúrach a zvieratách dokonca ukazujú, že kanabidiol je potenciálne vhodný medikament na podpornú liečbu pri niektorých typoch rakovinových ochorení. Z vyššie uvedených dôvodov, ako aj na základe množstva ďalších vedecky potvrdených argumentov predložený návrh rieši uvedenú situáciu úplným vypustením látky CBD zo zákona č. 139/1998 o omamných látkach, psychotropných látkach a prípravkoch, čím sa spriechodní jeho využívanie na liečbu tak závažných ochorení, ako aj menej závažných zdravotných problémov. Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, zákonmi a ďalšími všeobecne záväznými právnymi predpismi, ako aj s medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná. Zároveň je v súlade s právom Európskej únie. Návrh zákona nebude mať vplyv na verejné financie, životné prostredie, podnikateľské prostredie, informatizáciu spoločnosti ani sociálne vplyvy.
Grendel, Gábor, poslanec NR SR (2024-01-11):
Ďakujem za slovo, pán predsedajúci. SMER nedokáže tento návrh obhajovať inak ako klamstvami a často opakovaným klamstvom je, že špeciálna prokuratúra je slovenský unikát. Nie je to unikát a ďakujem, pani poslankyňa Marcinková, za konkrétne príklady, hoci si nerobím ilúzie, že po tvojom vystúpení v rozprave prestanú klamať a prestanú tvrdiť, že špeciálna prokuratúra je slovenský unikát. Ale keby aj bol, kým bol šéfom špeciálnej prokuratúry Dušan Kováčik, vôbec neriešili, či je, alebo nie je špeciálna prokuratúra unikát. Unikátom bol Dušan Kováčik, ktorý vždy všetko spoľahlivo a unikátne upratal. SMER vládol 12 rokov, z toho 4 roky sám bez koaličného partnera a neriešil, či je aj niekde inde v Európe podobná inštitúcia. A čo je najkrajšie, pred chvíľou som citoval výroky Roberta Fica z roku 2000 a jeho volebný program z roku 2002, kde on sám navrhoval, aby na Slovensku vznikol takýto vraj unikát. Najsmiešnejšie je, že minister spravodlivosti tu krvopotne vymýšľa argumenty, aby obhájil neobhájiteľné a potom príde premiér a v záchvate úprimnosti povie, že toto celé je jedno mocenské rozhodnutie. A to je presne pointa. Potom ako bol odsúdený Dušan Kováčik, totiž by sa len veľmi ťažko hľadal podobný zametač medzi prokurátormi, ktorý by bol ochotný robiť takú unikátnu špinavú robotu a vystavovať sa riziku, že ho spravodlivosť niekedy neskôr dobehne. A tak Robert Fico prijal toto mocenské rozhodnutie a prevzal štafetu od Dušana Kováčika osobne.
Karahuta, Jaroslav, poslanec NR SR (2023-05-05):
Ďakujem pekne za slovo, iba krátka reakcia. Áno, ja súhlasím s tým, ja som len povedal, ja som chcel tým vystúpením povedať to, že stanoviská tie ministerstvá dali, toto boli výhrady, ja si myslím, že sa asi zhodneme, že to sú praktické výhrady, nie sú to politické, tak ako celá diskusia, okrúhle stoly boli odborné, aj toto je odborný pohľad. Tá poznámka k tým cenám je, samozrejme, otázka vnútorného takého prijatia tohto zákona ako v reštaurácii, ale, ale my sme aj prijali tie reštaurácie tak, že ideme im pomôcť. Tam sa neišlo s tým, že sa znížia ceny. A to, čo sa, tie prvé otázky – podporujete, nepodporujete, ja som povedal, že musíme mať tie tri stanoviská, je to, hovorím, politická dohoda. Mňa akurát mrzí to, že z ministerstva financií sme dostali nejaké stanovisko, o ktorom budem hovoriť, také stručné, len ministerstvo financií sa nevyjadrilo, či túto sumu, a to už bez ohľadu na to, či je to 25 alebo 40 miliónov, či na túto sumu dá súhlas, alebo nedá. To znamená tým, že bol predradený tento zákon, tie zákony na dnes, tak predpokladám, že v pondelok sa bude rokovať na úrovni u nás v klube, že ako, ako potom, kto bude vlastne komunikovať ďalej s ministerstvom financií, že či na toto ministerstvo stanovisko dá, a podľa toho, samozrejme, budeme sa informovať, sme v kontakte dennom, takže nevidím problém. Ale hovorím to sú, to sú vecné veci, vecné veci, vecné argumenty a ja osobne podporujem každý návrh, ktorý zníži ceny potravín, pretože je to otázka, ktorú sme dlhodobo zanedbávali. A dnes, keď je priestor dať signál ľuďom, ale aj hlavne tomu rezortu, že konečne v parlamente sa diskutuje o nich a nepočúvame ich výkriky alebo ich prosby iba z ulíc alebo z médií, je dobrá cesta a ja si myslím, že na budúci týždeň v pondelok to bude jasné. Ďakujem pekne.
Laššáková, Jana, podpredsedníčka NR SR (2013-09-10):
Nech sa páči, pán poslanec Hlina, máte slovo, ktorý vystúpi ako posledný ústne prihlásený do rozpravy.
Suja, Miroslav, poslanec NR SR (2021-03-30):
Ďakujem za slovo, pán predsedajúci. Romanka, nebolo to 120-tisíc podpisov a nebola to petícia. Len to. Videla si ty tých 120-tisíc podpisov? Ja si myslím, že nie. Ale aj tak tu všetci hovoríme a chodíme do pléna a tvárime sa, že prišla tu nejaká petícia, kde bola najrýchlejšia, najúspešnejšia, lebo mala 120-tisíc podpisov. No ja by som ich rád videl. Vážení kolegovia a kolegyne (povedané so smiechom a reakcie z pléna), ja by som ich rád videl, keby ich bolo aspoň 50-tisíc.
Zmajkovičová, Renáta, podpredsedníčka NR SR (2012-10-26):
Ďakujem za slovo. Vážené kolegyne, kolegovia, účelom predloženej novely zákona o cestnej premávke je sprístupnenie vybraných informácií z evidencie vozidiel tretím osobám, čím sa má výraznou mierou posilniť v právnej istote. A keďže v súčasnej dobe narastá veľký počet exekučných konaní, prichádza aj k uzavretiu kúpnej zmluvy o prevode vlastníckeho práva k tomuto jazdenému vozidlu a na ktoré bola aj udelená blokácia. Keďže v súčasnosti sú verejne prístupné informácie, napr. evidované v katastri nehnuteľností a taktiež údaje evidované v Notárskom centrálnom registri záložných práv, ktoré napomáha k zvyšovaniu právnej istoty zmluvných vzťahov, tak preto som prišla aj s touto novelou zákona. Chcela by som upozorniť kolegov, keďže boli pripomienky k ochrane osobných údajov, v spolupráci s ministerstvom vnútra v spoločnej správe je už vlastne ochrana osobných údajov. Čiže osoba, ktorá si bude žiadať informáciu, či na vozidlo je uložená exekúcia, dostane len informáciu o tom, že na toto motorové vozidlo je uložená blokácia alebo záložné právo alebo exekúcia, ale nedostane žiadne informácie o osobe alebo komu vozidlo patrí. Ďakujem a poprosím o podporu tohto zákona. Ďakujem.
I. Varga, poslanec: (2007-12-05):
Ja som preto dal to zdôvodnenie také, pretože je jasné, že ak štát vkladá majetok do nejakej organizácie, tak, samozrejme, mal by ho spravovať. Je jasné, že spravuje ho prostredníctvom ako nejakej správnej rady a jej štatútu a má právo tento štatút ako meniť alebo dopĺňať podľa podmienok, ako sa situácia vyvíja. A tuná vlastne sa dáva možnosť aj ostatným subjektom, ktoré sú účastníkmi a sú, majú majetkové podiely v týchto organizáciách, aby sa rovnomerne k svojmu vloženému majetku a stavu k účtovnému... (Prerušenie vystúpenia časomierou.)
Viskupič, Jozef, poslanec NR SR (2013-06-17):
Ďakujem. Asi naozaj sa tu podarilo zaťať niekam do živého. Pán poslanec Matejička, aby som reagoval na vás. Podľa mňa, ctené plénum, dúfam, že naozaj nezaujímal pohľad na poslanca Galka. Téma tohoto stretnutia nie je o poslancovi Galkovi alebo exministrovi Galkovi, pretože z vášho prejavu by som chcel vedieť, že teda čo ste chceli povedať. Kým vlastne ste? Ste kádrovým referentom alebo budete kádrovať pána poslanca, exministra obrany, ďalších ľudí, ktorí boli zainteresovaní? Alebo ste politológ, ktorý bude hovoriť o preferenciách, klesajúcich preferenciách strany SaS a podobne? Ja by som chcel vám odkázať, že táto vec hovorí o možnom kradnutí alebo nekradnutí ľuďmi, ktorí pracujú v utajenom režime a s utajenými skutočnosťami. Dobré meno Slovenskej republiky nekazí to, akým spôsobom pristupovali k rozkrytiu škandalóznych vecí, ktoré hovoria o nakladaní s majetkom, ale to, či sa kradlo, alebo nekradlo. Dobré meno Slovenskej republiky predsa nemôže ohrozovať to, že niekto niekedy chcel niečo vyšetriť a vy máte pohľad na to, že exminister Galko to robil nejakým spôsobom a vy máte najaký osobný spor s ním. Ja by som chcel, aby jasne bolo raz povedané, že ak teda prišlo k nejakému rozkrádaniu, k nejakému plytvaniu, nech sú stanovené kompetentné orgány, ktoré o tomto môžu rozhodnúť. Takéto vystúpenia v pléne k tomu nijak nenapomáhajú, či budete kádrovať Galka, alebo ďalších ľudí. Takže... (Prerušenie vystúpenia časomerom. Reakcia z pléna.)
Pellegrini, Peter, podpredseda NR SR (2020-07-14):
Ďakujem pekne. Pán poslanec Karahuta.
Hrnčiar, Andrej, podpredseda NR SR (2018-02-14):
Pán poslanec Krajniak.
Pellegrini, Peter, predseda NR SR (2015-05-15):
Ďakujem pekne. Ďalšia do rozpravy prihlásená ústne je pani poslankyňa Mezenská, nech sa páči, máte slovo.
Ondruš, Branislav, poslanec NR SR (2011-02-02):
Ďakujem pekne, pán predsedajúci. Ja by som chcel, vážený pán poslanec Faič, nadviazať alebo zareagovať na to, čo ste hovorili takou jednou ako doplňujúcou, ale podľa môjho názoru kľúčovou informáciou. A tou je vystúpenie pána poslanca Gaudiho-Nagya v maďarskom parlamente, to je poslanec za extrémistický Jobbik, ktorý pri rokovaní maďarského parlamentu o. i. povedal: „Jeden štát, jeden národ sa nikdy nemôže vzdať toho, aby sa prostredníctvom mierových prostriedkov dosiahlo, aby v rámci jedného štátu žili jeho národní bratia.“ Mimochodom, toto jeho vystúpenie ocenili obrovským potleskom aj poslanci vládneho FIDESZ-u. Takže niet pochýb o tom, že zákon, ktorý pripúšťa dvojaké občianstvo, Maďarskej republiky, alebo ktorý rozširuje občianstvo Maďarskej republiky, je nástrojom na splnenie tohto politického cieľa. Zopakujem, „... aby v rámci jedného štátu žili jeho národní bratia.“ No ale v rámci jedného štátu my nemáme žiadne problémy, ak budú žiť národní bratia pána Gaudiho-Nagya, tí, ktorí odídu zo Slovenska, a získajú trvalý pobyt v zahraničí. A tak to naozaj aj bolo, kým sme neprijali zmenu zákona o štátnom občianstve Slovenskej republiky. Ale tu je úplne evidentné a jasné úsilie, aby Maďari žijúci na Slovensku žili v rámci jedného štátu s Maďarmi žijúcimi v Maďarsku, a to bez toho, aby sa presťahovali a aby zmenili svoje terajšie trvalé bydlisko. Ja som presvedčený o tom, že tá novela zákona o štátnom občianstve, ktorá bola prijatá minulý rok, bola dôležitým krokom na ochranu národnej bezpečnosti... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
Petrák, Ľubomír, poslanec NR SR (2018-06-19):
Pán predsedajúci, dajte teraz hlasovať o bode 1 spoločnej správy, kde bolo odporúčanie gestorského výboru schváliť.
Hlina, Alojz, poslanec NR SR (2015-12-04):
Ďakujem veľmi pekne. A ak som dobre počúval, tak myslím, že z tých relevantných strán, to tu zaznelo jasne, že nepodporia. Ja neviem, to, ja viem, že pán Kaliňák by sa nerozpakoval, nechcem sa dotknúť pani Ritomskej, ale ísť diskutovať aj s ňou o bezpečnostnej situácii. Chcete tú ústavu urobiť s pani Ritomskou? Alebo s kým? Proste, s kým to máte dohodnuté? Ja sa prihlásim aj do ústnej, viete kvôli čomu? Kvôli tomu, aby sme to neuzavreli do jedenástej, aby ste vy nedali o tom hlasovať, aby ste mali celý víkend na to, aby ste mohli rozmýšľať, dobre? A prípadne, keď človek porozmýšľa, nie iba tie tri hodiny, čo malo byť pre nás jasným signálom, že keď vláda rozmýšľa tri hodiny, tak o tom sa už nediskutuje. To už treba len tesať do kameňa, hej. Tak ešte prípadne tento víkend by mohol pomôcť na prehodnotenie určitých skutočností. Avšak pri vás sa nedá vylúčiť aj to, že dneska dáte si, schválite, že chcete o tom hlasovať. Ale to už by mohlo byť potom zaujímavým signálom aj pre pani Zuzku zo Smižian, ktorá verí všetkému, čo z úst člena SMER-u vyjde ako Božie slovo a svätá vec. Možno by aj takýchto ľudí v daný moment trklo, že čosi nie je správne v štáte slovenskom. Dobre? Lebo tu sa naozaj dejú veľké veci a treba ich pozorne sledovať.
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2021-03-18):
Panie poslankyne, páni poslanci, budeme pokračovať v prerušenej schôdzi Národnej rady, a to hlasovaním o uznesení mandátového a imunitného výboru. Panie poslankyne, páni poslanci, poprosím vás, aby ste teraz, keď pokračujeme v prerušenej schôdzi, netelefonovali v rokovacej sále, zaujali svoje miesta. Pani poslankyňa! Takže, prosím, prezentujme sa a hlasujme o návrhu uznesenia mandátového a imunitného výboru. (Hlasovanie.) Poprosím pokoj v sále. Prítomných 74 poslancov, za 74. Národná rada pri tomto počte nie je uznášaniaschopná. V zmysle § 23 ods. 7 rokovacieho poriadku určujem ako termín hlasovania o tomto bode jedenástu hodinu dnes. A teraz budeme pokračovať v rokovaní ďalšími bodmi. A to konkrétne najprv návrhom na voľbu predsedu výboru Národnej rady Slovenskej republiky . Návrh je uverejnený ako tlač 463 a máte ho aj rozdaný. Návrh na voľbu predsedu výboru bol vypracovaný na základe návrhu poslancov – členov poslaneckého klubu Ľudová strana Naše Slovensko, ktorí navrhujú zvoliť poslanca Mariana Kotlebu za predsedu Osobitného kontrolného výboru na kontrolu činnosti Vojenského spravodajstva. Otváram rozpravu k tomuto bodu. Do rozpravy som nedostal žiadnu písomnú prihlášku, preto sa pýtam, či sa chce niekto do rozpravy prihlásiť ústne. Nie je tomu tak. Vyhlasujem rozpravu za skončenú. Prerušujem rokovanie o tomto bode programu. A chcem vám oznámiť, že tajné hlasovanie k tomuto bodu vykonáme dnes po sedemnástej hodine. Ďalším bodom programu je návrh skupiny poslancov na prijatie uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky k Správe o výsledku kontroly – Zmluvy a ich plnenia súvisiace s dostavbou tretieho a štvrtého bloku jadrovej elektrárne Mochovce. Návrh má parlamentnú tlač 454. Dávam slovo poslancovi a podpredsedovi Národnej rady Jurajovi Šeligovi, aby návrh uviedol. Pán podpredseda nie je v sále, takže stráca tento materiál poradie. Ďalším bodom je druhé čítanie o návrhu poslancov Romana Foltina, Mariána Viskupiča, Jany Žitňanskej a Vladimíry Marcinkovej na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 340/2012 Z. z. o úhrade za služby verejnosti poskytované Rozhlasom a televíziou Slovenska a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov. Návrh zákona je uverejnený ako tlač 386, spoločná správa výborov má tlač 386a. Dávam slovo poslancovi Romanovi Foltinovi, aby návrh zákona odôvodnil. (Rokovanie o návrhu poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Romana Foltina, Mariána Viskupiča, Jany Žitňanskej a Vladimíry Marcinkovej na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 340/2012 Z. z. o úhrade za služby verejnosti poskytované Rozhlasom a televíziou Slovenska a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov , tlač 386.)
Hort, Milan, podpredseda NR SR (2011-04-05):
Pán poslanec, pán poslanec, vypršal vám čas, poprosím, dodržujme rokovací poriadok. Slovo má teraz pán poslanec Robert Kaliňák, nech sa páči.
P. Hrušovský, predseda NR SR: (2004-10-26):
(Hlasovanie.) 138 prítomných, 102 za, 34 sa zdržalo, 2 nehlasovali. Návrh sme schválili. Na základe schváleného  návrhu   pristúpime k tretiemu čítaniu o vládnom návrhu zákona o regulácii v sieťových odvetviach. Otváram rozpravu. Do rozpravy sa nehlási z prítomných pánov poslancov nik. Preto vyhlasujem rozpravu    za  skončenú. Pristúpime k hlasovaniu o vládnom návrhu zákona ako o celku so schválenými pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi s odporúčaním gestorského výboru...
Danko, Andrej, podpredseda NR SR (2024-02-09):
Ak by bol všeobecný súhlas, osobitne pán Dostál, keďže je prihlásený, môžeme prejsť k zákonom pána Saloňa, krátkych? (Reakcia z pléna.) Nie, nie je všeobecný súhlas, takže nemôžme. Dobre. Pozrite sa, je 15.46 h, neviem, či máme poslanca Cecha, nie je tu, regionálny, tak aspoň všeobecný súhlas. Tak ja preruším schôdzu a pokračujeme potom normálne. Nemá to cenu teraz, máme 15 minút dokonca, asi nič neurobíme, keď nie je všeobecný súhlas na zmenu programu. (Reakcie z pléna.) Dobre, do 15.50 h prerušujem teda ešte schôdzu, dobre? (Prestávka.)
M. Číž, podpredseda NR SR: (2007-11-27):
Teraz dávam slovo spoločnému spravodajcovi z výboru pre financie, rozpočet a menu predsedovi výboru Jozefovi Burianovi, aby informoval Národnú radu o výsledku rokovania výboru o tomto návrhu zákona, aby odôvodnil návrh a stanovisko gestorského výboru. Pán predseda, máte slovo.
Szalay, Tomáš, poslanec NR SR (2024-01-19):
Ďakujem veľmi pekne, pán predsedajúci, a ďakujem veľmi pekne pánovi kolegovi Šmilňákovi za jeho výborný príspevok do rozpravy. Keď už sme dnes hovorili o tých filmoch, ešte som si spomenul na jeden film, ktorý by sme mohli trošku rozobrať v tomto kontexte, a to je film Pyšná princezná, kde teda niekde to bolo zakázané, to spievanie, ale potom to ľudia mohli ísť rýchlo za hranicu a tam si mohli zaspievať, lebo tam to bolo dovolené, tak sa bojím, že v takomto, v takomto nie filme, ale v našej realite sem budú chodiť ľudia, ktorí majú zakázané kradnúť inde, lebo u nás to je dovolené. Plne súhlasím s tým vlastne, čo ste, pán poslanec, povedali a nadviazali ste aj na kolegyňu Kolíkovú s tým, že toto nie je nový, teda nejaká novela, nejaké, nejaká drobná zmena v Trestnom zákone, to je vlastne nový zákon, ktorý pretože je nový, sa nemôže prijímať takýmto expresným spôsobom. A musím sa priznať k tomu, že mám za sebou že päť semestrov práva, nedokončil som to a mám za sebou päť semestrov práva a mali sme takú tú teóriu práva, to bol teda drsný predmet, hovorili sme tam o rôznych že prameňoch práva a o tom, ako vznikajú vlastne pravidlá a zákony a že to má odrážať, má to odrážať nejakú, technologický pokrok, sme tu už hovorili aj o tej umelej inteligencii a copyrightoch a podobne. A má to okrem iného odrážať aj hodnoty spoločnosti. Tie sa vyvíjajú v čase, samozrejme, nie sme stanovujúca spoločnosť, sa vyvíjame, no ale nevyvíjame sa hádam až tak rýchlo, aby sme museli tuná za tri týždne schváliť niečo, čo nemáme úplne vnútorne vysporiadané v tej spoločnosti. Čiže súhlasím s vami, pán poslanec, s tým, čo ste, čo ste povedali, takýto zákon nie je možné prijímať v skrátenom konaní, rozprava nemôže nahradiť štandardný legislatívny proces, lebo potom by boli, ten štandardný proces vlastne zbytočný.
B. Bugár, podpredseda NR SR: (2003-09-23):
Pýtam sa, či má niekto záujem sa prihlásiť s faktickou poznámkou. Končím možnosť prihlásiť sa s faktickou poznámkou. Pán poslanec Mikloško,  nech sa páči.
Mizík, Stanislav, poslanec NR SR (2017-12-13):
Ďakujem za slovo. Vrátil by som sa k tomu, čo ste povedal, keď ste uvádzal svoj návrh zákona. Som z oblasti, kde je učiteľské povolanie naozaj lukratívne, ale aby sa tam o prácu zaujímali desiatky uchádzačov, o tom som neslýchal ani nechyroval, ani som to nevidel. Učia tam dôchodcovia častokrát. Ale môžem povedať, že tento váš návrh – ako všetky vaše návrhy – je veľmi idealistický a nemám voči nemu námietky, ja osobne som za. Ďakujem za slovo.
Mezenská, Helena, poslankyňa NR SR (2013-06-04):
Pán poslanec Matovič, ďakujem za podporu tejto legislatívnej snahy, pretože napriek všetkému, čo tu odznelo, ja si na svojom trvám, je problém, aj keď zákonná úprava jedna, druhá, tretia môže to istým spôsobom upravovať, nie je dôsledná vo výkone v praxi. My sme to ošetrovali. Ak by to naozaj takto, pán Kolesík, bolo, že by tá vymožiteľnosť bola, asi by sme sa zbytočne vo februári tohto roku stretávali k podnetu spotrebiteľa, ktorého príbeh bol aj medializovaný, ktorý mal zaplatiť 5-tisíc eur za niečo, čo mu nebolo ani preukázané, kde bol obvinený z toho, že poškodil merač. Ak táto úprava od septembra 2012 platila, ja sa pýtam, prečo sme sa vo februári 2013 stretli k riešeniu tejto otázky? Kedy dokonca som počula, že takýto vládny návrh ide samotná strana SMER pripravovať a do dnešného dňa ho nepripravila ani nepredložila. Toto mi, prosím vás pekne, objasnite. A ešte, ak mám chvíľku, tak zareagujem na to, naozaj my sme vytvorili priestor v špeciálnych zákonoch na to, aby sme sprecizovali, ako som to uviedla, pán Přidal, v mojom príspevku, aby sme sprecizovali výkon povinností, výkon povinností jednotlivých prevádzkovateľov elektriny, lebo môže to byť napísané v obchodných podmienkach, ale sama dobre vidím v praxi, ako sú záväzné samotné podmienky, ku ktorým sa viaže jedna a druhá strana, obzvlášť ak ich majú plniť prevádzkovatelia týchto energetických služieb. Jednoducho je veľký problém s odstúpením od zmlúv a toto je napríklad jedna zo zmluvných podmienok, ktorá je v samotnej zmluve uvedená. Takže s aplikáciou takto nesprávne a nepresne určenej legislatívy je problém a to je pre mňa dostatočný signál a dôkaz toho, že sa k tomuto zákonu potrebujeme vrátiť a potrebujeme sa nad ním vážne zamyslieť, poriadne ho očistiť.
J. Rydlo, poslanec: (2008-04-01):
Plne súhlasím s tým návrhom, ktorý v zákone je, pokiaľ ide o výuku cudzích jazykov. Nemyslím si, že máme výuku cudzích jazykov v našom školstve obmedziť iba na angličtinu. Angličtina, pochopiteľne, je jazyk, ktorý je motorom globalizujúcej sa spoločnosti, ale keď si zoberiete, kto ovláda kvalitne angličtinu, tak to spočítate na prstoch jednej ruky. Je potrebné, aby slovenskí žiaci sa naučili nielen angličtinu,  ale aby vedeli aj po nemecky, aby vedeli aj niektorú románsku reč a aby sme sa my Slováci vedeli aj s našimi susedmi, či sú to Poliaci, či sú to Maďari, dohovoriť v ich materčine. Druhú vec chcem podotknúť. To je tá, pokiaľ ide o učebnice. Prosím vás, ja nechcem tuná dávať za príklad švajčiarske súštátie. Tam je 26 školských systémov. Každý kantón a polkantón má svoj vlastný školský systém. A každý kantón a polkantón má svoje učebnice a je hrdý na to, že má svoje učebnice, či je to učebnica matematiky, či je to učebnica dejepisu a tak ďalej a tak ďalej. Tým nechcem povedať, že by sme nemohli používať niektoré iné učebnice a tak ďalej. A tretia vec. Hádam keď už hovoríte toľko o tých prázdninách pre učiteľov, povedzme si z mosta doprosta, že učitelia prázdniny nemajú, ale majú iba dovolenku a čerpajú si tú dovolenku počas určitého obdobia, o ktorom sa hovorí. A na záver hádam len toľko, keď je minister zo Slovenskej národnej strany, hádam tam nebude presadzovať princípy nejakej inej politickej strany. A neviem, čo je na týchto princípoch Slovenskej národnej strany nevhodné, protirečiace sa právu a dobrým mravom... (Vystúpenie prerušené časomierou.)
P. Hrušovský, predseda NR SR: (2002-12-09):
Pán poslanec Lintner. Ľ. Lintner, poslanec: Pán predseda, chcel by som za poslanecké kluby vládnej koalície požiadať o desaťminútovú prestávku.
Jurinová, Erika, podpredsedníčka NR SR (2015-03-19):
Ďakujem pekne, pán poslanec. Toto bol posledný prihlásený rečník v bode interpelácie poslancov. Pýtam sa členov vlády, či má niekto chuť odpovedať priamo na niektorú z interpelácií. Nie je tomu tak, áno, písomne budete odpovedať, nech sa páči. Zároveň chcem upozorniť poslancov, že všetky interpelácie, ktoré boli podané ústne, musia podať zároveň aj písomne do rúk predsedovi parlamentu a ministerstvo alebo jednotliví ministri majú 30 dní na poslanie odpovedí. Vyhlasujem tento bod programu za skončený. Ďakujem aj členom vlády. Budeme pokračovať, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, v prerušenom rokovaní siedmeho dňa 48. schôdze ďalším bodom programu, ktorým sú Zámery prevodu majetkových účastí Slovenskej republiky zastúpenej Ministerstvom hospodárstva Slovenskej republiky a Fondu národného majetku Slovenskej republiky na podnikaní spoločnosti Slovak Telekom, a. s., a návrh postupu naloženia s majetkovými účasťami v tejto spoločnosti . Materiál je uverejnený pod tlačou 1417 a správa výboru má tlač 1417a. Dávam slovo ministrovi hospodárstva Pavlovi Pavlisovi a prosím ho, aby daný materiál uviedol.
Laššáková, Jana, podpredsedníčka NR SR (2013-01-31):
Na vystúpenie pána poslanca s faktickými poznámkami páni poslanci Huba, Halúz, Hlina, Daniš. Končím možnosť prihlásiť sa s faktickými poznámkami. Nech sa páči, pán poslanec Huba.
Hrnčiar, Andrej, podpredseda NR SR (2016-10-14):
Ďakujem. Končím možnosť nahlásiť sa s faktickými poznámkami. Na vystúpenie pána poslanca sú štyri faktické poznámky. Nech sa páči, pani poslankyňa Remišová.
T. Cabaj, podpredseda NR SR: (2009-10-21):
Otváram všeobecnú rozpravu. Opäť konštatujem, že do rozpravy sa nikto neprihlásil písomne. Má niekto záujem sa do rozpravy prihlásiť ústne? Keďže tomu tak nie je, končím možnosť prihlásiť sa do rozpravy. A zároveň aj túto rozpravu končím. Prerušujem rokovanie o tomto bode programu. Pán minister, ešte máte správu o makroekonomickom vývoji a vývoji verejných financií Slovenskej republiky za I. polrok 2009 a predikciu vývoja do konca roka . Správa má tlač 1224, správa výboru má tlač 1224a. Takisto, pán minister, nech sa páči, pokračujte.
E. Kolesár, poslanec: (2004-10-20):
Skutočne krach nebankových subjektov spôsobil obrovské tragédie množstva ľudí, ktorí mali vložené svoje finančné prostriedky v nebankových subjektoch na základe riadne uzatvorených zmlúv, či už to bolo o pôžičke, o tichom spoločenstve. Všetko v tomto smere, samozrejme, vyzeralo na prvý pohľad legálne a bezproblémovo. Hlavnú úlohu v tomto smere však na získavanie klientov mala rozsiahla a masívna, až zavádzajúca a je možné povedať, že aj klamlivá reklamná kampaň. Vo vzťahu k spotrebiteľovi a následnému veriteľovi nebankového subjektu možno jednoznačne hovoriť o zavádzajúcej a klamlivej kampani. Z tohto hľadiska vo vzťahu k zavádzateľom reklamy a v nadväznosti na jej obsah a charakter ako prostriedku na dosiahnutie želaného cieľa by sme mohli hovoriť aj o podvode v zmysle príslušného paragrafu Trestného zákona, čoho výsledkom sú státisíce podvedených a okradnutých občanov. Títo občania verili právu v Slovenskej republike, verili, že štátne orgány konajú tak, aby chránili občanov Slovenskej republiky pred nekalými a podvodnými formami páchania trestnej činnosti. V poslednom čase sme mnohokrát aj svedkami zosmiešňujúceho a urážlivého vyjadrovania sa na adresu poškodených občanov určitou cieľavedomou kampaňou, do ktorej sa, žiaľ, niekedy zapájajú aj samotní ústavní činitelia a predstavitelia tohto štátu, keď sa v podstate  vykresľujú títo občania ako nejakí, prepytujem, ospravedlňujem sa, hlúpi ľudia, ktorí mohli naletieť týmto nebankovým subjektom. Môžeme len dúfať, že príslušné vyšetrovacie orgány tohto štátu boli dôsledné pri vyšetrovaní činnosti nebankových subjektov a že celé vyšetrovanie bude v tomto zmysle správne zadokumentované a bude sa v ňom pokračovať. Ale nie je možné všetko zvaliť na nekvalitnú legislatívu a nie ani na svojský výklad, ktorý mohol spôsobiť stav, v ktorom sa dnes občania, ktorí zverili svoje úspory nebankovým subjektom, nachádzajú. Jednoznačne súhlasím s predkladateľmi návrhu, že zo strany štátu teda došlo voči poškodeným občanom k porušeniu ich práv minimálne v tom rozsahu, že štátne orgány nekonali a nekonali včas, tak ako konať mali, a prečo tomu tak nebolo, to dodnes nikto dôsledným spôsobom nepovedal a ľuďom nevysvetlil. A preto by som chcel vyzvať všetkých, aby sme skutočne pri hlasovaní o predloženom návrhu zákona rozhodli tak, aby sme odčinili skutočné krivdy, ktoré boli na státisícoch občanov spáchané práve tým, že boli znehodnotené ich finančné prostriedky, teda ich majetok, a to hlavne z toho dôvodu, že sa tak stalo nečinnosťou štátnych orgánov. A, samozrejme, chcem aj všetkých občanov, ktorí nedali svoje prostriedky do nebankových prostriedkov, požiadať o pochopenie v tejto situácií, o pochopenie situácie tých tisícov občanov, pre ktorých sa stal krach nebankových subjektov životnou a rodinnou tragédiou. Štát aj my ako zákonodarný orgán máme v rukách všetky možnosti urobiť všetky opatrenia, prijímať také zákony, aby sa situácia podobná, ako bola situácia v nebankových subjektoch, už nemohla zopakovať. Ďakujem pekne.
Laurenčík, Milan, podpredseda NR SR (2022-06-21):
Pán poslanec Radovan Sloboda.
Šefčík, Marek, poslanec NR SR (2021-11-09):
Ďakujem pekne za slovo. Pán podpredseda Blanár, ja technicky s vami súhlasím. Málokedy asi s vami súhlasím, čo sa týka tých politických vyjadrení a tak, ale v tomto určite áno. Bavili sme sa o tom aj v rámci OĽANO, že to je nedôstojné takýmto spôsobom čítať pozmeňováky a sme pripravení rokovať s Milanom Vetrákom a skúsiť zmenu, navrhnúť zmenu rokovacieho poriadku, ako by to malo byť. Pretože toto sa zaviedlo, vlastne Andrej Danko, keď tu bol, tak sa to zaviedlo, myslím, takéto čítanie pozmeňovákov, ak mám správne informácie (reakcie z pléna), tak neviem. V každom prípade ja nebudem nadávať takým spôsobom, ako to predviedol pred chvíľkou pán z kultúry, ale súhlasím s tým, že, pán Cmorej, troška úcty by fakt nezaškodilo. Vy sa oháňate tým, slušne-slušne, ale môžete mať iný názor ako my predkladatelia alebo podporovatelia tohto zákona, ale ja si nespomínam, že by na vás niekto takýmto spôsobom útočil, jak ste to spravili vy. Už len z úcty k tomu, vy sa oháňate úctou k žene napríklad, práva žien obhajujete, ale je tu pani poslankyňa Záborská, do ktorej sa takýmto spôsobom a už neraz v tejto diskusii púšťate. Proste prepáčte, ale to je, to je cez. Ja sa jej musím zastať nielen ako ženy, ako človeka, vy si dovoľujete až priveľa. Ďakujem.
Podmanický, Ján, poslanec NR SR (2012-10-25):
Hlasujeme o 10. bode návrhu pána poslanca Mihála.
Laššáková, Jana, podpredsedníčka NR SR (2012-06-22):
Ďalej s faktickou poznámkou pán poslanec Droba. Nech sa páči.
Žarnay, Oto, poslanec NR SR (2016-12-07):
Ďakujem pekne. Mnohí predrečníci povedali už veci, ktoré som chcel povedať teraz ja. Takže nechcel by som sa opakovať, ale zareagujem na jednu vec, ktorá tu nezaznela a ktorá bola viackrát vytýkaná, že opozícia kritizovala návrh koalície zaviesť nový rokovací poriadok a my odrazu prichádzame s návrhom etického kódexu pre samosprávy. Nuž ale, vážená pani poslankyňa, my nenavrhujeme v rámci etického kódexu, aby poslanci samosprávy chodili v rovnošatách, resp. v oblekoch. My nenavrhujeme, aby mali zakázané používať grafy a vizuálne, nejaké vizuálne pomôcky. My len sa snažíme zaviazať poslancov samosprávy, aby rešpektovali isté etické hodnoty, správali sa mravne a svojim voličom sa zodpovedali za to, ako sa správajú na pôde zastupiteľstva, ale aj mimo neho. Lebo potom nie je možné, ja som uviedol aj príklady, aby niektorí poslanci pili alkohol počas pracovnej doby, aby poberali rôzne dary, ktoré môžu byť aj korupčného charakteru, ale pritom nie sú preukázateľné, preukázateľné, že je to, že ide o korupciu. Druhá vec, ktorá, ktorá mi z vášho príhovoru, ktorá ma trošku tak znechutila, je to, že vy sa zamýšľate nad tým, že prečo vlastne tí občania by mali chodiť na zastupiteľstvo a vyjadrovať sa k nejakým veciam. Presne, na čo som poukazoval, že budú kritizovať niektorí, že občania tam budú robiť hurhaj, budú sa vyjadrovať nevhodne, k nevhodným témam a podobne. Ale predsa občan volí poslanca a občan má právo, úplne prirodzené právo vystúpiť na pôde samosprávy a v primeranom čase – a to som zdôraznil –, že samospráva si určí, v akom čase, či to budú tri minúty, päť minút, desať minút, v primeranom čase vyjadrí svoj postoj k nejakej aktuálnej téme alebo nanesie nejaký problém, ktorým by sa mala samospráva zaoberať. Predsa nie... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
Hambálek, Augustín, poslanec NR SR (2023-05-09):
Ďakujem, pán predsedajúci. Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre vzdelávanie, vedu, mládež a šport ako gestorský výbor podáva Národnej rade Slovenskej republiky spoločnú správu výborov o výsledku prerokovania návrhu zákona. Národná rada Slovenskej republiky uznesením z 21. marca 2023 č. 2108 sa uzniesla prerokovať návrh poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Petra Pellegriniho, Denisy Sakovej, Erika Tomáša, Richarda Rašiho a Matúša Šutaj Eštoka na vydanie zákona, vydanie zákona. V druhom čítaní ho pridelí týmto výborom: Ústavnoprávnemu výboru Národnej rady Slovenskej republiky, Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre financie a rozpočet a Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre vzdelávanie, vedu, mládež a šport. Ako gestorský výbor určila Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre vzdelávanie, vedu, mládež a šport a určila lehoty na jeho prerokovanie. Určené výbory prerokovali predmetný návrh zákona v stanovenej lehote. Iné výbory o návrhu zákona nerokovali. Gestorský výbor konštatuje, že do začatia rokovania o návrhu zákona nedostal žiadne stanoviská od poslancov podané podľa § 75 ods. 2 zákona o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky. K návrhu poslancov na vydanie zákona zaujali výbory Národnej rady Slovenskej republiky tieto stanoviská: Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky v uznesení č. 725 z 26. apríla 2023, Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre financie a rozpočet v uznesení č. 454 z 25. apríla 2023 a Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre vzdelávanie, vedu, mládež a šport v uznesení č. 216 z 2. mája 2023 zhodne odporúčali návrh zákona schváliť s pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi uvedenými v časti IV spoločnej správy. Gestorský výbor odporúča Národnej rade Slovenskej republiky hlasovať o návrhoch uvedených pod bodmi 1 a 2 spoločne s odporúčaním ich schváliť. Gestorský výbor na základe stanovísk výborov odporúča Národnej rade Slovenskej republiky návrh poslancov na vydanie zákona schváliť v znení pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov uvedených v tejto správe. Predmetná spoločná správa výborov o výsledku prerokovania návrhu poslancov na vydanie zákona bola schválená uznesením Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre vzdelávanie, vedu, mládež a šport zo 4. mája 2023 č. 226. Týmto uznesením ma výbor zároveň poveril, aby som na schôdzi Národnej rady Slovenskej republiky informoval o výsledku rokovania výborov, o stanovisku a návrhu gestorského výboru. Ďakujem, pán predsedajúci, skončil som. Otvorte, prosím, všeobecnú rozpravu.
Sulík, Richard, predseda NR SR (2011-09-13):
Ďakujem. S faktickou poznámkou sa neprihlásil žiaden poslanec. A teraz má slovo spravodajca pán poslanec Osuský.
Érsek, Arpád, poslanec NR SR (2013-10-23):
Ďakujem za slovo. Keď to sú len 2 % z celého rozpočtu, tak prečo tu ideme robiť tieto opatrenia, ako ste to sám dobre povedali? A čítal som tu nejaké štatistické veci. V prípade národnostného školstva na základných školách s vyučovacím jazykom maďarským je to 72 základných škôl, 27 % všetkých škôl, 12 škôl s vyučovacím jazykom iných národnostných menšín a 359 škôl s vyučovacím jazykom slovenským, čiže 18 %. Aj s tým súhlasím, že, samozrejme, v roku 2014 sú miestne voľby. A, samozrejme, všetci tí starostovia si nejakým spôsobom bačujú, bojujú o hlasy voličov. Ale v tom, že to nie je to podstatné, súhlasím s vami. Podstatné je to, že ak tento pomer sa zmení a stojí to len 2 %, tak by som tieto opatrenia nerobil, pretože nebude to dobré ani na národnostné územia, ani na školy výlučne slovenské. A ešte mi nedá nepovedať, čo znamená hodný osobitného zreteľa. To znamená, že niekto o tom rozhoduje. Keď je to v zákone, tak je to iná vec. Zákon dáva podmienky, ale nie hodné osobitného zreteľa. Čo bude osobitný zreteľ? Vieme, že na Orave zvykne byť veľa snehu, a vieme, že na Žitnom ostrove zvykne byť 30 stupňov tepla. To bude hodné osobitného zreteľa? Niekto to bude posudzovať. Myslím si, že nie je to v poriadku. Ďakujem.
Danko, Andrej, podpredseda NR SR (2024-02-02):
Poslanec Ledecký.
Laurenčík, Milan, podpredseda NR SR (2021-06-23):
Pán poslanec Marian Kotleba, nech sa páči.