Miškov, Juraj, poslanec NR SR (2014-02-05):
Príjemné dobré ráno. Vážená pani predsedajúca, vážení páni poslanci, vážené panie poslankyne – až jedna, Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre hospodárske záležitosti ma uznesením č. 252 určil za spravodajcu k návrhu poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Miroslava Kadúca a Igora Hraška na vydanie zákona o výbere štátu... a o výbere a odmeňovaní zástupcov štátu v orgánoch spoločností s majetkovou účasťou štátu, ktorú, ktorý máme pod tlačou 790. Podľa § 73 ods. 1 zákona o rokovacom poriadku podávam v prvom čítaní spravodajskú informáciu o predmetnom návrhu zákona. Konštatujem, že uvedený návrh zákona spĺňa po formálnoprávnej stránke náležitosti uvedené v § 67 a § 68 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov, ako i náležitosti určené v legislatívnych pravidlách. Zo znenia návrhu zákona je zrejmý účel navrhovanej úpravy. Všeobecná časť dôvodovej správy obsahuje informáciu o cieli predloženého návrhu zákona, o súlade s Ústavou Slovenskej republiky a ostatnými všeobecne záväznými právnymi predpismi, ako aj medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná. Osobitná časť dôvodovej správy obsahuje odôvodnenie jednotlivých ustanovení návrhu. Súčasťou je doložka vybraných vplyvov a doložka zlučiteľnosti s právom Európskej únie. Milí kolegovia, dovoľte mi možno povedať aj pár vlastných slov k predkladanému návrhu zákona. Návrh zákona vychádza zo schváleného uznesenia vlády, Radičovej vlády, koniec koncov vy to priznávate aj v dôvodovej správe. V podstate je to do veľkej miery, dovolím si povedať, možno 80 % Copy Paste, to znamená okopírované uznesenie vlády. Nemám to vôbec za zlé, len chcel by som sa možno spýtať, aký je dôvod na to, aby sme uznesenie vlády, ktoré je platné, ktoré Ficova vláda nezrušila, ktoré sa dodržuje, ja mám informácie, aspoň čo sa týka rezortu ministerstva hospodárstva, tak toto uznesenie vlády je dodržiavané, ľudia pod rezortom hospodárstva sú odmeňovaní na základe uznesenia, ktoré prijala naša vláda, a preto sa len pýtam, že či existuje nejaký, nejaký skutočný dôvod na to, aby sme prijali, ako vy hovoríte, právny akt vyššej, vyššej účinnosti formou zákona. Vy ste o tom presvedčení, ja zatiaľ o tom presvedčený nie som, ale toto nie je, toto nie je podstatné. A naozaj ja nie som ješitný a možno by som k tomu vôbec nevystupoval, ale keď som bol priradený ako spravodajca a prečítal som si ten návrh zákona, čo som si ako zodpovedný spravodajca prečítať chcel, tak som si povedal, že pár slov k tomu vám poviem, lebo keby to bolo, kolegovia, keby to bolo normálne, tak by ste prišli za mnou vzhľadom na to, že tie pravidlá som vypracoval ja. To uznesenie vlády, ktoré prijala naša vláda, som vypracoval ja. Čiže keby ste prišli za mnou, tak vám možno k tomu niečo poviem a upozorním vás na isté úskalia návrhu, ktorý predkladáte, a dovoľte mi, teda možno aby som, aby som povedal, prečo si myslím, že ten návrh, tak ako povedal kolega predkladateľ, ak sa dostane do druhého čítania, bude treba upraviť. Takže možno úplne, úplne prvú vec, ktorú ste uvádzali, a to sú, citujem teraz z dôvodovej správy: „Hlavným dôvodom prijatia predloženého návrhu zákona je celospoločenská situácia – v čase ekonomickej krízy je spoločnosť opakovane traumatizovaná správami o vysokých odmenách, poprípade neprimeraných odstupných (tzv. zlaté padáky) pre osoby, ktoré vykonávajú funkcie v spoločnostiach s majetkovou účasťou štátu.“ No, niečo k tým zlatým padákom. Najväčší problém alebo vlastne dôvod, prečo, prečo vznikali zlaté padáky, ani, ani nebolo odmeňovanie zástupcov štátu v štatutárnych orgánoch. Ten problém, ktorý vznikol, ten problém vznikol v úplnej inej súvislosti a ten problém vznikol v pracovnoprávnych vzťahoch. A toto tento návrh zákona nerieši. Koniec koncov neriešilo to ani uznesenie vlády, ktoré sme prijali, to znamená, že zlaté padáky pre nominantov štátu v predstavenstvách a v dozorných radách boli zrušené už uznesením našej vlády. Problém, ktorý vznikol, sa týkal pracovnoprávnych zmlúv, to znamená, že väčšina tých zlatých padákov, či to bola nominantka v Slovenskej pošte alebo to boli nominanti v Štátnych lesoch, alebo, ja neviem, v teplárňach a podobne, tak ten problém spočíval v tom, že išlo o súbeh funkcií člena predstavenstva, resp. predsedu predstavenstva a zároveň generálneho riaditeľa danej spoločnosti a gro tých padákov pochádzalo zo zmluvy, ktorú mal daný nominant ako generálny riaditeľ, to znamená pracovnoprávny vzťah a ten zlatý padák pochádzal – a teraz počúvajte dobre – z kolektívnej zmluvy. To znamená, že bola uzatvorená nejaká kolektívna zmluva v rámci podniku medzi odbormi a zamestnávateľom a na základe tejto kolektívnej zmluvy boli v podstate vyplácané vysoké odstupné zamestnancom. A táto kolektívna zmluva sa vzťahovala nielen na posledného referenta daného podniku, ale táto kolektívna zmluva sa vzťahovala aj na generálneho riaditeľa. A v týchto kolektívnych zmluvách, ktoré uzatvorili odborári, boli 12-mesačné, 24-mesačné odstupné a tieto sa vzťahovali na generálnych riaditeľov a toto je ten problém, prečo vlastne dochádzalo k tým veľkým sumám a tým veľkým padákom, pretože plat generálneho riaditeľa bol pomerne vysoký, a pokiaľ si to vynásobíte 12 alebo 24 mesiacmi, tak toto tvorilo gro toho, toho zlatého padáku. No a toto je problém, že v podstate toto sa nedá vyriešiť týmto návrhom zákona, ale v podstate treba hľadať iný spôsob úpravy pracovnoprávnych vzťahov, buď, ja neviem, zrušiť súbeh funkcií člena predstavenstva s pracovnoprávnym vzťahom, to znamená, že člen predstavenstva nebude zároveň generálnym alebo predseda predstavenstva nebude zároveň generálnym riaditeľom, alebo hľadať nejaký iný spôsob úpravy, či cez Zákonník práce, alebo cez dohodu s odbormi, kde jednoducho sa nebudú kolektívne zmluvy vzťahovať na generálnych riaditeľov s majetkovou účasťou štátu. Čiže to len možno na objasnenie, celý ten problém nie je naozaj v nominantoch predstavenstva dozornej rady, pretože už uznesením vlády, našej vlády, ktoré nasledujúca vláda nezrušila, jednoducho nie je možné vyplácať, vyplácať zlaté padáky členom predstavenstva a členom dozornej rady, ale ten problém spočíva niekde inde. Ďalšia vec, na ktorú chcem len upozorniť, v podstate sa týka § 2 bod c) a je to definícia kvalifikovanej účasti, kde vy uvádzate kvalifikovanú účasť ako 100 % podiel štátu alebo fondu na spoločnostiach s majetkovou účasťou štátu alebo fondu. Potom logicky napadá otázka, čo s tými spoločnosťami, kde má štát len 51 %? Pretože, pretože to je väčšina spoločností, napr. kde je vykonávateľom akcionárskych práv ministerstvo hospodárstva. To znamená, že by to riešilo iba, iba spoločnosti s majetkovou účasťou štátu 100 % a neriešilo by to tých, tých, ktoré majú 51 %, ale to je vec, ktorá sa dá, dá opraviť. Čo sa týka výberových konaní, jasné, transparentnosť. Ja som za transparentné výberové konanie, vôbec uznesenie vlády, ktoré sme prijali ako prvé vôbec, nastavilo nejaké pravidlá pre výberové konania, pretože dovtedy tie pravidlá neboli, a toto uznesenie vlády takisto nastavilo aj pravidlá pre odmeňovanie, pretože takisto neboli žiadne pravidlá stanovené. Na druhej strane moje skúsenosti z rezortu sú jednoducho také, že máme parlamentnú demokraciu, máme nominovaných zástupcov štátu, vládu, ktorá zodpovedá, zodpovedá parlamentu, a takisto tento princíp priamej zodpovednosti by mal byť dodržaný, aj čo sa týka výberových konaní. To znamená, že ja som za transparentné výberové konania, ja som za verejné vypočutie jednotlivých uchádzačov, ale v konečnom dôsledku zodpovednosť za výber daného nominanta je na ministrovi, pretože minister ide s kožou na trh, minister ide s vlastnou tvárou pred verejnosť, pred voličov, pred parlament a minister zodpovedá za celý svoj rezort. To znamená, že ja si naozaj neviem predstaviť, že by ministrovi niekto vybral nejakého nominanta, nejaká, nejaká výberová, výberová komisia a minister by mal byť jednoducho zodpovedný za konanie nominantov, za ktorých nedokáže niesť zodpovednosť. Takže v poriadku, nech je verejné vypočutie aj cez internet, ako ja som za to, ale v konečnom dôsledku je minister ten, ktorý podpíše danému nominantovi dekrét a nesie plnú zodpovednosť za konanie tohto nominanta a, samozrejme, za aj prúsery a škandály, ktoré táto nominácia so sebou nesie. Takže to som vás chcel upozorniť na to, že musí byť naďalej jasná zodpovednosť a zachovaná jasná zodpovednosť, nie kolektívna zodpovednosť nejakej výberovej komisie, lebo v podstate minister si potom môže veľmi ľahko umyť ruky nad tým a povedať, nehnevajte sa, ale čo ja s tým mám, tuto proste nejaká výberová komisia vybrala, ja s tým, ja s tým nemám nič spoločné. Potom nie je jasné, kto bude zodpovedný v tej výberovej komisii. Ty, ty, ty alebo kto? Pretože v momente, keď je kolektívna zodpovednosť, tak sa stráca individuálna zodpovednosť a ja som za to, aby každý niesol individuálnu zodpovednosť za svoje rozhodnutia. Takže možno len toľko o nejakých praktických poznámok k veci. Na záver chcem povedať, ja tento návrh podporím, aj keď sám nevidím zatiaľ dôvod na to, aby sme upravili tieto podmienky zákonom, ale v prípade, že nájde váš návrh dostatočnú podporu zo strany ostatných kolegov poslancov, tak v druhom čítaní sa veľmi rád, a teda podávam z mojej strany pomocnú ruku, budem podieľať na pozmeňujúcich návrhoch, ktoré majú za cieľ vylepšiť predkladaný návrh zákona. Ďakujem veľmi pekne.