S. Kahanec, poslanec: (2008-11-26):
Už len ten názov jednorazové opatrenia diaľnic zasa tu robí určitý problém. Problém v tom, že tie jednorazové opatrenia sa stále obnovujú, takže to nie sú celkom jednorazové a zasa vlastne ten názov ani nezohľadňuje toto, čo by malo byť. Často sa tam niečo doplňuje a rôznym spôsobom, počnúc od vládnej úrovne cez poslanecké návrhy a skúšaním zamontovať tieto opatrenia aj cez iné zákony, ako napríklad cez cestný zákon, ktorý zablokoval prezident. Ale čo je podstatou tejto novely. Podstatou tejto novely je vyvlastňovanie. Vyvlastňovanie bez ochrany vlastníckych práv ľudí, občanov Slovenska. Človek by očakával, že prvoradá úloha vlády ako výkonnej moci a všetkých tých, ktorí majú moc v rukách by mala byť – chrániť ľudí. Chrániť slušných ľudí, chrániť práva občana. My tu na druhej strane ideme do sporov, ideme na hranu zákona a ideme až za hranu zákona a vôbec si nedáme ani takú námahu, aby sme počkali na rozhodnutie Ústavného súdu k tomuto zákonu z hľadiska ústavnosti. Zasa na to máme rôzny meter. Pri jednom zákone, keď ide o majetky bohatých ľudí, tam nemáme problém urýchlene vybaviť, že tento zákon je neústavný, nie je v súlade s ústavou. Pri tomto zákone nejako Ústavný súd mlčí a väčšinou v živote platí, že kto mlčí, ten svedčí. Chcem ešte na začiatku povedať, že myslím si, že každý z nás má úprimný záujem na dobudovaní diaľničnej siete na Slovensku. Každý si myslím, kto má zdravý pohľad a kto vie, že s dobudovaním diaľnic je predpoklad príchodu investícií, investorov, je predpoklad solídneho príchodu pre turistický a rekreačný ruch a podobne. Áno, ale môžeme tieto veci robiť cez hranu zákona? Asi by sme nemali, keď sme zákonodarným orgánom. A teraz niečo k tomu zákonu, že čo vlastne tento zákon rieši. Okrem toho, čo je jeho podrobnou náplňou, ktoré úseky sa budú môcť bez riadneho vyvlastnenia použiť na výstavbu a bez toho, aby prešli vlastnícke práva na toho, kto tam chce stavať úseky diaľnic, okrem toho tam rieši predovšetkým účelové zmeny. Či už vylúčenie obcí, teda samosprávy z územného konania, keď vlastne im berie možnosť, aby boli schopné sa svojprávne rozhodnúť a zaujať stanovisko k danému riešeniu v rámci štátu, v rámci cesty. No a, samozrejme, účelovo sa tam doplní presun kompetencií z obcí na krajské stavebné úrady. Každý môže povedať, že obec bude mať iba svoj úzky pohľad a bude účelový z hľadiska obce. A ja sa spýtam. Aký pohľad bude mať krajský stavebný úrad? Nebude tento pohľad krajského stavebného úradu, ktorý vyslovene patrí pod rezorty a pod štátnu správu takisto účelový? Asi bude. Účelový podľa toho, koho chlieb je. To už ani nehovorím, že krajský stavebný úrad by mal prihliadať len na primerané požiadavky účastníkov územného konania. Slovo primerané je fakt absolútne „jasná“, v úvodzovkách „absolútne jasná“ definícia. Napriek tomu, že sa tam vyčlenili určité úseky, pri ktorých táto novela má platiť, my tieto úseky ešte aj opakovane rozširujeme. Rozširujeme napriek tomu, že tento návrh zákona je momentálne predmetom posudzovania ústavnosti Ústavným súdom v Slovenskej republike. Je to korektné? Máme tu plno rečí pri iných zákonoch, že musíme čakať na vyjadrenie Ústavného súdu, že musíme rešpektovať vyjadrenie Ústavného súdu, že musíme rešpektovať rozhodnutia Najvyššieho súdu. Čo všetko musíme rešpektovať, ale len v určitých prípadoch. Takže potom to vyzerá tak, že účelovo zasiahneme do kompetencií obcí a miest napriek tomu, že sme im dali samosprávu a že sme im subsidiárne presunuli kompetencie, lebo sú bližšie k ľuďom na danom území. Môžeme sa spýtať. Prečo to všetko robíme? Len kvôli sľubom, ktoré sme na začiatku volebného obdobia dali? Teda nie my, ale, samozrejme, vládna koalícia. My sme kvôli týmto sľubom, v podstate nerealistickým, že dostavajú diaľnice do roku 2010, schopní teraz narušiť úplne hrubo vlastnícke práva občanov? Sme schopní ignorovať pripomienkové konania? Sme schopní zavádzať nejaké inovované konferenčné pripomienkové konania, ktoré vôbec nezodpovedajú nejakým podmienkam legislatívy pri príprave zákonov? A v záujme diaľnic, samozrejme, sme schopní brať obciam ich právomoc, odobriť protiústavnú novelu, ktorá nerešpektuje vlastnícke práva?  Sme schopní na nevyvlastnených súkromných pozemkoch, teda na cudzích pozemkoch, našich občanov, riešiť záujmy štátu? Napriek tomu, že sú to záujmy štátu, a napriek tomu, že tieto veci môžu byť robené vo verejnom záujme. Tieto veci vo verejnom záujme sú zo zákona presne definované a mali by mať aj svoje podmienky. A tie podmienky by minimálne mali zodpovedať ústavnosti týchto zákonov. Nestačí len to, že chceme stihnúť do roku 2010 postaviť diaľnice. To, myslím, že nestačí. Mali by sme rešpektovať výrok Ústavného súdu a mali by sme naňho počkať, veď máte všetky páky. Aký je problém, aby ste požiadali Ústavný súd, aby konal. Ale zrejme v tomto prípade nie je vhodné konať. .. Otázka je, a to už je také ostrejšie trošku, že nielen stihnúť diaľnice, ale aj stihnúť uzavrieť všetky tie PPP projekty, v ktorých ide o obrovské, rádovo desaťmiliardové sumy na jednotlivé úseky diaľnic. Toto chceme stihnúť? Chceme stihnúť podpísať všetky tie tendre a zmluvy i napriek kríze, i napriek deklarovanej sociálnosti tejto vlády? Na minulej schôdzi sme znásilňovali niekoľko zákonov skráteným legislatívnym konaním, pri ktorých v podstate len jeden mal opodstatnenie. Jedným z týchto troch bola aj táto novela, ktorá toto opodstatnenie z hľadiska podmienok pre skrátené konanie podľa mňa nemala. No tak vlastne prichádzame k tomu, že asi tu máme pripravené podmienky pre nový  v úvodzovkách „mýtny tender“, ale už sa nebude volať mýtny tender, ale diaľničný tender. A len pre zaujímavosť tu uvediem pár čísiel. Už do prvých ponúk sa prihlasujú opäť konzorciá a na druhý balík PPP projektov pre Nitru a Tekovské Nemce a severný obchvat Banskej Bystrice sa už prihlásili, pokiaľ mám dobré informácie a pokiaľ sa niečo nezmenilo v poslednom čase, štyri konzorciá. A pre zaujímavosť, prvé konzorcium ponúka cenu 55 miliárd, a to je francúzske konzorcium. Zoskupenie rakúskych firiem ponúka cenu 41 miliárd. Povedal som to v slovenských korunách, lebo už teraz sa uvádzajú aj v eurách, ale myslím si, že ešte v tomto čase sú zreteľnejšie ceny v korunách. Rozdiel teda je 14 miliárd. Ja len chcem upozorniť na to, či tieto tendre opäť dopadnú ako „mýtne“? Či zasa ten rozdiel 14 miliárd pôjde niekde mimo možnosti využitia vládou, využitia v štátnom rozpočte pre potreby tej sociálnej vlády? Alebo zoberieme tú najvyššiu ponuku a 14 miliárd poputuje pre vybraného uchádzača alebo pre tlačeného uchádzača? A takisto už aj pri týchto nových tendroch sú opäť staronové problémy, že ukrývame a utajujeme, koľko členov má komisia, kto je v komisii. No keď už nepovieme, ani koľko členov má komisia, tak to si myslím, že to už je silné, keď už nechceme povedať, ani koľko má členov. A pri tom všetkom nemáme skúsenosti s PPP projektmi a iba začíname. A to je len jeden faktor. Druhý faktor je, že nám do tejto cesty, že nás trošku zaskočila kríza, ktorá prišla. Čiže tá kríza určite zamávala rôznymi oblasťami ekonomiky nielen u nás, ale aj vo svete a je úplne zrejmé, že už teraz deklarujú tieto konzorciá či uchádzači, že budú mať problém zohnať celú sumu cca 2 miliardy eur, to teraz neviem, či dobre hovorím tú sumu, ale že celú sumu nebudú schopní zohnať naraz. Takže máme tu možnosť, potenciálnu možnosť a predpoklad –zasa predraženia, predraženia predovšetkým z toho, že ideme na nový systém verejnosúkromných partnerstiev, kde sa bude platiť aj za požičané peniaze. Otázka je, koľko vyjde to platenie za požičané peniaze? Veď štát si môže požičať aj iným spôsobom. A otázka je, či požičanie štátu nebude výhodnejšie inak? A ešte raz zdôrazňujem, práve teraz, keď je obdobie ekonomickej krízy. Myslím si, že v tom, čo som povedal, zaznelo toľko potenciálnych rizík a toľko výkričníkov, že táto novela nie je vhodná na to, aby v takomto stave, v akom je predložená, bola podporená. Aj preto nemôžem túto novelu zákona podporiť. Ďakujem pekne.