Kaník, Ľudovít, poslanec NR SR (2014-06-04):
Ďakujem. Vážená pani podpredsedníčka, vážená Národná rada, začal by som asi tým, čoho sme sa vo faktickej poznámke už toho dotkli. Áno, tu je tá otázka a tá moja reakcia hneď a okamžitá na kolegu Lipšica. Súčasné riešenie v zákone o ochrane utajovaných skutočností, ktoré rieši práve tento procesný postup, je prerozprávane také, že keď sa u preverovanej osoby zistia skutočnosti, ktoré by znamenali, že previerku nedostane, hovoríme o previerke, o zákone o utajovaných skutočnostiach, tak v takom prípade sa tá osoba podrobí rozhovoru, kde sa overujú tieto skutočnosti, a výsledok tohto rozhovoru sa zaznamená, obidve strany to podpíšu a tak ďalej. A keď ani tento rozhovor nebude znamenať, že sa tieto veci preukázateľne vyjasnia, keď na jednej strane stojí tvrdenie, že skúmaná osoba sa podieľa na veciach, ktoré sú nezlučiteľné s tým, aby dostala bezpečnostnú previerku, a tá skúmaná osoba tvrdí, že to nie je pravda, to znamená, máme tvrdenie proti tvrdeniu, tak v tej chvíli, v tej situácii môže táto osoba požiadať o to, aby jej pravdovravnosť bola overená na technickom zariadení, na detektore lži. Toto isté treba pretaviť, keď sa o tomto bavíme, do tohto zákona. Takže vôbec nemôže nastať situácia, že v prípade, že daná osoba nepožiada, aby bola na polygrafe preverená, tak že vlastne sa nič nestane. No v tom prípade de facto akceptovala to, že tie zistenia, ktoré sa o nej zistili, sú pravdivé, pretože mala možnosť vyvrátiť tieto tvrdenia prostredníctvom polygrafu, ale nevyužila ju, pretože logicky zrejme keby išla na polygraf, tak by bolo preukázané, že nehovorí pravdu. Takisto je to v zákone o utajovaných skutočnostiach. Škoda, že ma pán Lipšic nepočúva teraz. Nie je to z toho povinné, že každý sa musí toho zúčastniť. Len na žiadosť skúmanej osoby je jej umožnené sa toho zúčastniť. A je to nástroj, aby ona preukázala pravdovravnosť, pravdivosť svojich tvrdení. To je tá podstata veci. A to aj navrhujem, aby sme tu do tohto zákona doplnili. Takže naozaj nevidím žiaden dôvod, aby sme spochybnili túto časť veci. Čo sa týka tých iných oblastí, ktoré sa tu už spomínali, tajného hlasovania a ďalších vecí, áno, myslím si, že v tejto citlivej veci zmena v tomto bode, zvlášť keď už máme rozbehnutú jednu takúto voľbu, by nebola dobrá. A bolo by dobré hlasovať o nej osobitne, tak ako je to navrhnuté, a je to tak navrhnuté, takže budeme hlasovať, a ponechať to v takom riešení, v akom to je. Vrátim sa k tomu, čo som už spomínal v predchádzajúcom vystúpení, keď je naším cieľom naozaj umožniť, preveriť morálnu integritu kandidátov a sudcov, tak sa skutočne treba zamerať na tie úplne konkrétne oblasti a skúmať len tie konkrétne vymedzené oblasti. Preto je tá zmena, ktorú som navrhol, potrebná. Preto to upresňuje. A zároveň preto aj nie je možné optimálne využiť na tento účel napríklad bezpečnostnú previerku najvyššieho stupňa. Čiže bezpečnostná previerka skúma množstvo iných faktorov, ktoré nie sú dôležité, kľúčové pre výkon sudcovskej praxe, pre preukázanie spôsobilosti, ako to zákon teraz nazýva. Takže aj preto ide o také bezpečnostné previerky, pretože inak na jednej strane by nám unikali niektoré podstatné veci. Napríklad pri preverovaní alebo pri udeľovaní bezpečnostnej previerky sa doteraz vôbec neskúmali priateľské väzby, osobné väzby na závadové osoby. A preto napríklad majú bezpečnostnú previerku najvyššieho stupňa, napriek tomu, že sú verejne známe ich priateľské kontakty s osobami, ktoré dnes sú už dokonca vo výkone trestu. Takže keby sme len povedali, že tak poďme robiť bezpečnostné previerky, obávam sa, že tam by sme vlastne vytvorili systém, ktorý je tak deravý, že cez tieto diery by prenikali ďalej tie osoby, ktoré majú byť zachytené. Preto sa navrhlo vyňatie len časti vecí, ktoré je potrebné skúmať, aby sme nezahlcovali ani Národný bezpečnostný úrad, ani administratívu ako takú skúmaním naozaj vecí, ktoré sú problematické, ale aby sme sa sústredili len na to hlavné, ktoré potrebujeme skúmať. Takže znova keď to zosumarizujem, jedná sa o to, že určite je potrebné skúmať majetkové pomery uchádzača alebo sudcu, skúmať to, či zodpovedajú jeho reálnym príjmom alebo priznaným príjmom. A to je vec, ktorá skúmateľná je. A keď sa to bude robiť dôsledne, tak určite by sa to nemalo zužovať len na to, čo je v bezprostrednom osobnom vlastníctve daného uchádzača a či napríklad jeho maloletá, mladistvá alebo čerstvo dospelá dcéra či syn vlastnia vilu za 20 miliónov eur alebo iné hmotné majetky. Takéto veci, som presvedčený, v takisto dobre vedenej previerke a zisťovaní skutočností nemôžu ujsť pozornosti a že takisto musia byť predmetom vysvetľovania, z akých príjmov manželka, deti alebo iné blízke osoby k takémuto majetku prišli. A keď dôjde k rozporu a k tomu, že tam chýba vysvetlenie, tak je tu dôvod opäť skúmať, prečo tomu tak je. Ďalšou vecou je finančná tieseň. Áno, človek, ktorý je pod tlakom veľkej a závažnej finančnej tiesne, môže mať problém a môže byť vydierateľný, korumpovateľný a tak ďalej a tak ďalej, a preto tieto oblasti je potrebné skúmať. Trošku mám obavu, sa priznám, z bodu, ktorý hovorí o preukázateľnej závislosti od požívania alkoholu alebo iných omamných nápojov. To je trošku gumový paragraf. Ale, opäť, pokiaľ to doplníme o veci, ktoré práve umožnia, aby daný sudca vysvetlil, čo je potrebné, či je pravda to, čo sa tvrdí alebo čo bolo zistené, tak v takom prípade eliminujeme tieto možné, dajme tomu, aj tvrdenia neprajníkov, nepriateľov alebo tých, ktorí by danému kandidátovi chceli poškodiť. Ale to, čo je kľúčové, je naozaj zamerať sa na korupčné správanie a na prípadné kontakty a väzby na organizovaný zločin, kriminálne prostredie, a to naozaj nielen majetkové, finančné a podnikateľské, ale aj osobné a priateľské, čo tak isto doložiteľné je. No a tu sa práve môžeme dostať do situácie, kde sme túto debatu začali, že Národný bezpečnostný úrad získa informácie z rôznych zdrojov, áno, operatívnych, všelijakých, nie sú to listinné dôkazy, že daná osoba má väzby, kontakty, spôsoby správania negatívne. A bude to vyzerať naozaj relevantne, v tom má kolega Lipšic úplnú pravdu. Ja som tiež v čase, keď som bol minister, dostával na stôl to, čo sa týkalo môjho rezortu, rôzne informácie a viem, že ich relevancia je niekedy veľmi otázna, napriek tomu, že ten príbeh, ktorý je tam opísaný, vyzerá veľmi, veľmi dramaticky, že je to priam beletristický námet a človek by mohol mať pocit, že je na stope nejakého obrovského prípadu, kauzy, spiknutia. A nakoniec alebo aj niekedy úplne na začiatku, keď človek pozná trošku súvislosti, tak môže ukázať, že to sú krčmové reči, pozliepané do hromady, domnienky, indície a tak podobne. A v takejto situácii je správne zaviesť tam práve tento inštitút zisťovacieho pohovoru na overenie pravdivosti skutočnosti, ktoré sa zistili počas previerky, a to takým spôsobom, že s touto osobou sa vykoná v prvom rade rozhovor, kde bude konfrontovaná s týmito záležitosťami, kde bude mať možnosť sa k nim vyjadriť, ich vysvetliť, vyvrátiť, poprieť. A keď napriek tomu nedôjde k absolútne nevyvrátiteľným alebo zjavným vyvráteniam týchto tvrdení, tak vtedy má nastať situácia, že daná osoba má právo požiadať, aby boli využité technické prostriedky na overenie jej pravdovravnosti, aby mohla ísť na polygraf. A znova zopakujem, keď to nespraví, ale tie tvrdenia budú voči nej negatívne, tak to znamená, že nespravila to preto, lebo by sa preukázalo, že jednoducho sú pravdivé. Takže je ich možné považovať za pravdivé, nepožiadanie a nevyužitie práva obrany a očistenia od obvinení je potvrdenie týchto obvinení. Nijaká iná možnosť tu nie je. A takto to v tom zákone o ochrane utajovaných skutočností je. Opakujem to preto, lebo si sa bavil s kolegom, možno si to nepočúval, v súčasne platnom znení zákona o ochrane utajovaných skutočností nie je povinnosť človeka sa podrobiť polygrafu. Tam on len o to žiada v prípade potreby. A takto to navrhujem v pozmeňujúcom návrhu, ktorý teda si dovolím vám prečítať a predniesť ho váženej snemovni. Takže za článok VII sa vkladá nový článok VIII, ktorý znie: „Zákon č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 638/2005 Z. z., zákona č. 255/2006 Z. z., zákona č. 330/2007 Z. z., zákona č. 668/2007 Z. z., zákona č. 291/2009 Z. z., zákona č. 400/2009 Z. z., zákona č. 192/2011 Z. z. a zákona č. 122/2013 Z. z. sa mení a dopĺňa takto: Bod 1. V § 1 sa za odsek 1 vkladá nový odsek 2, ktorý znie: „Tento zákon ďalej upravuje pôsobnosť úradu pri zabezpečovaní podkladov pre rozhodovanie Súdnej rady Slovenskej republiky (ďalej len „Súdna rada“) o splnení predpokladov sudcovskej spôsobilosti, ktoré dávajú záruku, že funkciu bude vykonávať riadne (ďalej len „predpoklady sudcovskej spôsobilosti1)“.“ Poznámka pod čiarou k odkazu 1 znie: „1) Čl. 141a ods. 5 písm. b), čl. 141a ods. 9 a čl. 154d ods. 1 Ústavy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov.„ Doterajší odsek 2 sa označuje ako odsek 3. Doterajší odkaz a poznámka pod čiarou 1 sa označuje ako odkaz a poznámka pod čiarou 1a. Bod 2. Poznámka pod čiarou k odkazu 14 znie: „14) Zákon č. 122/2013 Z. z. o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 84/2014 Z. z.“ Bod 3. V § 34 sa odsek 1 dopĺňa písmenom g), ktoré znie: „g) člen Súdnej rady v súvislosti s rozhodovaním o splnení predpokladov sudcovskej spôsobilosti“. Bod 4. Za tretiu časť sa vkladá nová štvrtá časť, ktorá vrátane nadpisu „Zabezpečovanie podkladov pre rozhodovanie o splnení predpokladov sudcovskej spôsobilosti“ znie: § 69a Zhromažďovanie informácií: Odsek 1: „Úrad zabezpečuje podklady pre rozhodovanie Súdnej rady o splnení predpokladov sudcovskej spôsobilosti1) na základe písomnej žiadosti predsedu Súdnej rady. Úrad je povinný ukončiť zhromažďovanie a vyhodnocovanie podkladov na základe oznámenia predsedu Súdnej rady podľa osobitného predpisu28a).“ Odsek 2: „Úrad pri zabezpečovaní podkladov podľa odseku 1 pre overenie skutočnosti podľa osobitého predpisu28b) zhromažďuje informácie o sudcovi alebo kandidátovi na vymenovanie za sudcu, ktorými sú a) vyplnený dotazník fyzickej osoby v rozsahu údajov uvedených v prílohe č. 3 časti A a B, b) informácie o fyzickej osobe z evidencie Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby a Vojenského spravodajstva, c) informácie o fyzickej osobe z previerok vykonaných v mieste bydliska Policajným zborom, Slovenskou informačnou službou alebo Vojenským spravodajstvom, d) informácie vyžiadané od obce, v ktorej má fyzická osoba trvalý pobyt alebo prechodný pobyt, e) informácie z previerok vykonaných Policajným zborom, Slovenskou informačnou službou alebo Vojenským spravodajstvom o bezpečnosti prostredia, v ktorom fyzická osoba žije, pohybuje sa, a o možnosti výskytu rizík, f) informácie o fyzickej osobe vyžiadané od ďalších štátnych orgánov, iných právnických osôb a fyzických osôb.“ Odsek 3: „Vyplnený dotazník podľa ods. 2 písm. a) predkladá sudca, ako aj kandidát na vymenovanie za sudcu Súdnej rade; v aktuálnom dotazníku je povinný uvádzať úplné a pravdivé údaje. Vyplnený dotazník podľa ods. 2 písm. a) sa pripojí k žiadosti podľa odseku 1.“ Odsek 4: „Úrad je oprávnený pri zabezpečovaní podkladov podľa odseku 1 požadovať od štátnych orgánov, iných právnických osôb a fyzických osôb podľa ods. 2 písm. b) až f) poskytnutie informácií vrátane osobných údajov14) potrebných na overenie predpokladov sudcovskej spôsobilosti sudcu alebo kandidáta na vymenovanie za sudcu; tieto sú povinné žiadosti v určenej lehote vyhovieť a umožniť nahliadnutie do písomných materiálov, z ktorých informácie úradu poskytli.“ Odsek 5: „Informácie podľa odseku 4 sú štátne orgány, iné právnické osoby a fyzické osoby podľa ods. 2 písm. b) až f) povinné predložiť úradu najneskôr do troch mesiacov od doručenia žiadosti o poskytnutie informácií.“ Odsek 6: „Úrad vedie spis fyzickej osoby podľa odseku 2, v ktorom sú založené podklady na zistenie spôsobilosti fyzickej osoby vykonávať funkciu sudcu. Údaje z tohto spisu možno použiť iba pre rozhodovanie o splnení predpokladov sudcovskej spôsobilosti1).“ § 69b Vyhodnocovanie informácií: Odsek 1: „Úrad je povinný zhromažďované informácie vyhodnotiť a vyhodnotenie zaslať Súdnej rade najneskôr do piatich mesiacov od doručenia žiadosti podľa § 69a ods. 1. Ak nemožno vzhľadom na povahu veci túto lehotu dodržať, môže ju úrad predložiť o dva mesiace. O predĺžení lehoty s uvedením dôvodu je úrad povinný upovedomiť Súdnu radu.“ Odsek 2: „Pohovor za účelom overenia pravdivosti zistených skutočností s osobou, u ktorej sa overujú predpoklady sudcovskej spôsobilosti, sa vykoná, ak v priebehu vyhodnocovania informácií sa zistili skutočnosti, ktoré by mohli byť prekážkou sudcovskej spôsobilosti. V priebehu pohovoru má preverovaná osoba možnosť vyjadriť sa k zisteným skutočnostiam. Z uskutočneného pohovoru sa vyhotoví písomný záznam, ktorý zúčastnené strany podpíšu. Odopretie podpisu, dôvody tohto odopretia a námietky proti obsahu záznamu sa v ňom zaznamenajú.“ Odsek 3: „Pohovor s preverovanou osobou podľa odseku 2 vykoná úrad, a to tak, aby nedošlo k zásahu do práv tretích osôb a nebol ohrozený zdroj informácií.“ Odsek 4: „Súčasťou pohovoru môže byť aj psychofyziologické overenie pravdovravnosti, ktoré možno uskutočniť, iba ak preverovaná osoba podľa odseku 2 o to požiada. O takejto možnosti musí byť preverovaná osoba poučená.“ Odsek 5: „Vyhodnotenie a písomný záznam podľa odseku 2 sú podkladom pre rozhodovanie Súdnej rady o splnení predpokladov sudcovskej spôsobilosti. Vyhodnotenie musí obsahovať informácie potrebné pre overenie splnenia sudcovskej spôsobilosti v rozsahu podľa osobitného predpisu28b), ako aj pre rozhodovanie Ústavného súdu Slovenskej republiky o sťažnosti proti uzneseniu Súdnej rady.“ Poznámky pod čiarou k odkazom 28a a 28b znejú: „28a) § 27ga ods. 7 a § 31 ods. 7 zákona č. 185/2002 Z. z. o Súdnej rade Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. .../2014 Z. z., 28b) § 5 ods. 7 zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. .../2014 Z. z.“ Doterajšia štvrtá až šiesta časť sa označujú ako piata až siedma časť. Bod 5. V § 70 ods. 1 sa za písmeno c) vkladá nové písmeno d), ktoré znie: „d) zabezpečovaní podkladov potrebných pre rozhodovanie Súdnej rady o splnení predpokladu sudcovskej spôsobilosti získava, sústreďuje, preveruje, analyzuje a vyhodnocuje informácie o sudcovi a o kandidátovi na funkciu sudcu v rozsahu potrebnom pre overenie skutočnosti podľa osobitného predpisu28b)“. Doterajšie písmeno d) sa označuje ako písmeno e). Bod 6. V § 70 ods. 2 sa slová „ods. 1 písm. d)„ nahrádzajú slovami „ods. 1 písm. e)“. Bod 7. V § 75 ods. 1 sa za písmeno d) vkladá nové písmeno e), ktoré znie: „e) poskytuje úradu na požiadanie informácie o fyzickej osobe podľa § 69a ods. 2 na zistenie predpokladov sudcovskej spôsobilosti a vykonáva na tento účel previerky v mieste bydliska fyzickej osoby podľa § 69a ods. 2 a previerky bezpečnosti prostredia, v ktorom táto fyzická osoba žije a pohybuje sa„. Doterajšie písmená e) až i) sa označujú ako písmená f) až j). Bod 8. V § 76 sa odsek 1 dopĺňa písmenom e), ktoré znie: „e) poskytuje úradu na požiadanie informácie o fyzickej osobe podľa § 69a ods. 2 na zistenie predpokladov sudcovskej spôsobilosti a vykonáva na tento účel previerky v mieste bydliska fyzickej osoby podľa § 69a ods. 2 a previerky bezpečnosti prostredia, v ktorom táto fyzická osoba žije a pohybuje sa“. Ostávajúce novelizačné body sa primerane prečíslujú. K odôvodneniu, ktoré som na začiatku uviedol, už len dopĺňam, že takto sa do právnej úpravy dopĺňa inštitút pohovoru s preverovanou osobou (kandidát na sudcu alebo sudca), ako aj možnosť využitia polygrafu. Vážené dámy, vážení páni, ešte jedna technická poznámka. Navrhujem alebo žiadam, aby bod 23 zo spoločnej správy bol vyňatý na osobitné hlasovanie. Takže ďakujem za pozornosť, prosím o podporu tohto pozmeňujúceho návrhu, myslím, že výrazne tým spresňujeme postup, špecifikáciu a znižujeme možné nejasnosti a riziká pri realizácii týchto procesov, ktoré sú pre posúdenie spôsobilosti nevyhnutné, a ďakujem všetkým poslancom prierezovo takmer celého politického spektra, ktorí tento návrh podpísali na obidvoch stranách rokovacej sály. Ďakujem za pozornosť.