R. Fico, predseda vlády SR: (2008-11-06):
Predtým ako odpoviem na túto otázku, chcem sa poďakovať poslancom Národnej rady Slovenskej republiky za prijatie veľmi dôležitého zákona, ktorý vracia dôstojné miesto štátu Slovenskej republiky, pokiaľ ide o vzťah k minoritným vlastníkom strategických podnikov. Páni poslanci, panie poslankyne, naozaj vám veľmi pekne ďakujem. Urobili ste kus práce pre občanov Slovenskej republiky. (Potlesk.) Pokiaľ ide o krízu, využijem priestor, ktorý mám podľa zákona a otázky, ktoré mi boli postavené, na to, aby som v krátkosti predstavil všetky opatrenia, ktoré vláda Slovenskej republiky prijíma na minimalizáciu rizík, ktoré sú spojené s hospodárskou a finančnou krízou. Vážené dámy a páni, proti dôsledkom finančnej a hospodárskej krízy sa nedajú postaviť ani 20-metrové múry a nepomáha byť ani izolovaný niekde na ostrove, ako ukázal príklad Islandu. Napriek tomu, že Slovensko má dobré ekonomické základy a že má slušný bankový sektor, musíme prijímať opatrenia, aby finančná kríza, ktorá je v takom rozsahu, ako nebola ani v 30. rokoch minulého storočia, nemala katastrofálny dopad na hospodárstvo Slovenskej republiky. Dovoľte mi preto, aby som vás informoval o východiskách, pozíciách vlády Slovenskej republiky, kde sa nachádzame a čo mienime v najbližšom období urobiť. Po prvé chcem skonštatovať veľmi dobrú správu pre Slovensko, že bankový finančný sektor na Slovensku je v dobrej kondícii a nevyžaduje žiadne finančné intervencie, ako to je možno v iných štátoch Európskej únie. Vláda Slovenskej republiky nemusí preto dnes akumulovať zdroje na úkor iných oblastí spoločenského života, aby znárodňovala alebo, ako sa tomu dnes moderne hovorí, rekapitalizovala finančné inštitúcie, čo dnes sledujeme v mnohých krajinách aj najvyspelejšej Európskej únie. Napriek tomuto všetkému sme prijali rozhodnutie, ktoré považujem za veľmi správne a ďakujem vám zaň, že ste podporili 100-percentnú ochranu vkladov občanov Slovenskej republiky a že sa odstránila spoluúčasť sporiteľov v bankách, čo garantuje v prípade akýchkoľvek problémov, že štát je pripravený zabrať v prípade, že by nám finančná inštitúcia alebo banka zlyhali. Toto však pripúšťame len v teoretickej rovine, pretože prvá etapa krízy, finančná etapa krízy je podľa všetkého za nami. Banky sú síce opatrnejšie, konzervatívnejšie a spôsobujú ťažkosti hospodárskemu rastu, ale dnes všetci hovoríme predovšetkým o tom ako zabrániť poklesu hospodárskeho rastu, výkonnosti produktivity práce v roku 2009 a v nasledujúcich rokoch. Ale aj tu mám celkom dobré správy pre poslancov Národnej rady Slovenskej republiky. Prvá dobrá správa pre všetkých ľudí na Slovensku je, že hoci klesá hospodársky rast na celom svete, v Európe obzvlášť, kde dokonca niektoré krajiny pôjdu do mínusového hospodárskeho rastu, Slovensko bude mať podľa odhadov Európskej komisie pravdepodobne najvyšší hospodársky rast v celej Európskej únii. Tento rast bude možno o 50-krát vyšší ako v niektorých iných krajinách, kde budú v záporných mínusových hodnotách. To je prvá veľmi dobrá informácia. Druhá veľmi dobrá informácia je, že miera inflácie sa bude v roku 2009 vyvíjať priaznivejšie, ako boli predpoklady v súvislosti so zavedením eura. Nenastane preto zdražovanie, ako sa niekto obával, po zavedení eura, práve naopak, očakáva sa aj mierny pokles inflácie po tom, ako Slovensko vstúpi do zóny, kde sa používa euro ako najsilnejšia európska mena. Chcel by som vás informovať o tom, že včera na rokovaní krajín V4 za účasti pobaltských štátov všetci jednomyseľne konštatovali, že by dali všetko za to, aby mohli byť dnes v tej pozícii, ako je Slovenská republika, lebo ani Poľsko, ani Maďarsko, ani Česká republika, ani Litva, ani Lotyšsko, ani Estónsko nevstupujú v januári 2009 do európskej menovej zóny a všetci si uvedomujú, že sú otvorené ekonomiky s národnými menami, ktoré sú veľmi zraniteľné v prostredí, ktoré sa vytvorilo vďaka finančnej kríze. Všetci hovoria, že dnes budeme vnímať rozhodnutie Slovenska zaviesť euro 1. januára 2009 oveľa lepšie, ako sme ho možno vnímali, keď sme ho videli len cez prizmu štandardného zavedenia meny po tom, čo sme chceli vymeniť slovenskú korunu. Zdá sa, že všetky obete, ktoré vláda Slovenskej republiky musela prijať, teda, že sme museli držať veľmi nízky deficit a ideme aj v roku 2009 s nízkym deficitom, že sme museli strážiť infláciu, že sme nemohli robiť obrovské rozvojové projekty, stáli za to a Slovensko bude profitovať a nielen Slovensko, nielen obce, mestá, nebude to len obraz alebo dobrá známka pre medzinárodný imidž Slovenskej republiky, ale bude to dobré pre každého jedného občana Slovenskej republiky, že euro budeme mať. (Potlesk.) A chcem sa vám za to poďakovať, lebo títo páni ani takto neprispeli k euru, ani takto a opakujem to ešte raz, ani takto neprispeli k euru. (Potlesk.) Keď sme ich vyzývali, aby sa pridali k dohode, k deklarácii, aby prejavili celospoločenský konsenzus ohľadne eura, tak to odmietli. Dôchodcovia, ktorí majú 8-tisíc, 9-tisíc korún, s tým nemali problém a povedali vláde, poďme spoločne, nájdime riešenia, aby to bolo dobré pre Slovensko. Páni, ktorí zarábajú niekoľko desaťtisíc korún s tým, samozrejme, problém majú. Čo nás čaká v nasledujúcich týždňoch a mesiacoch? Musíme predovšetkým sledovať, ako finančná kríza bude dopadať na hospodársky rast Slovenskej republiky. V súčasnosti máme k dispozícii tri odhady hospodárskeho rastu. Predtým, ako ich zacitujem, poviem, že rozpočet Slovenskej republiky, ktorý schválila vláda, je postavený na 6,5-percentnom hospodárskom raste. Máme tu odhad, ktorý priniesol Medzinárodný menový fond vo výške 5,6 %. Máme odhad Európskej komisie vo výške 4,9 %, dokonca aj týchto 4,9 % je najvyšší hospodársky rast v rámci Európskej únie, a je tu najkonzervatívnejší a najpesimistickejší odhad ministerstva financií, ktorý hovorí o 4,6 % hospodárskeho rastu. Čakáme ešte na odhady, ktoré urobí Národná banka Slovenskej republiky. Napriek tomu, že s vysokou pravdepodobnosťou pokles hospodárskeho rastu na celom svete v určitom rozsahu sa dotkne aj Slovenskej republiky, ako som už niekoľkokrát povedal, Slovensko udrží najvyšší hospodársky rast, čo umožňuje vláde Slovenskej republiky po prvé, aby s vašou pomocou garantovala ľuďom každú jednu korunu, ktorú sme sľúbili v sociálnych programoch. Nedotkneme sa vianočných dôchodkov. Nedotkneme sa zvyšovania prídavkov. Nedotkneme sa valorizácie dôchodkov k 1. januáru 2009. Nedotkneme sa príplatkov pri narodení prvého, druhého a tretieho dieťaťa. 1,5 mld. korún pôjde do oblasti postihnutých a invalidov. Jednoducho všade tam, kde sme predstavili sociálne programy, ani koruna nebude odtadiaľ vzatá. Rovnako chcem potvrdiť, že nepristúpime k žiadnym obmedzeniam, pokiaľ ide o investičnú pomoc a stimuly, lebo si uvedomujeme, aké je dôležité podporovať hospodársky rast. Ak bude treba hľadať nejaké rezervy, budeme ich hľadať v takých oblastiach, ktoré nie sú napojené ani na sociálnu sféru a nie sú napojené ani na podnikateľský sektor. A dodám ešte dve dôležité veci. Udržíme najnižší deficit v histórii Slovenskej republiky. To znamená, najnižší deficit, silné sociálne programy, vysoký hospodársky rast. Nepredáme ani korunu strategického majetku, to znamená, strategický majetok sa privatizovať nebude a nezdvihneme ani dane, ani odvody. Páni, počúvate? To je politika, a nie to, čo ste robili vy. (Potlesk.) Pokiaľ ide o ďalšie obdobie, samozrejme, čaká nás množstvo konkrétnych opatrení a rozhodnutí, o ktorých rokovala vláda Slovenskej republiky. My sme tieto opatrenia a rozhodnutia neprijímali od zeleného stola, že nám iba tak napadli, že niečo napíšu nejakí úradníci. Začali sme rokovaniami s bankami, potom sme rokovali s najvýznamnejšími exportérmi, ktorí našťastie majú celkom dobré správy. Správy spočívajú v tom, že najmä elektrotechnický priemysel Sony a Samsung vôbec neuvažujú o obmedzení výroby. Pokiaľ ide o automobilový priemysel, spoliehajú sa na to, že ide najmä o výrobu áut, ktoré nie sú luxusného charakteru a prípadné dopady by nemali byť také katastrofálne ako v prípade možno iných odvetví. Ďalej chcem oznámiť, že sme v žiadnom prípade neoddychovali a hľadali sme alternatívne projekty, ktoré by mohli nahradiť prípadný výpadok v hospodárskom raste. Začala výstavba Mochoviec za 2,8 mld. eur. Chceme rozhodnúť v decembri o výstavbe samostatného bloku Jadrovej elektrárne v Jaslovských Bohuniciach. Dobre vyzerajú PPP projekty na diaľnice. Ja naozaj verím, že v decembri budeme podpisovať zmluvu na R1 medzi Nitrou a Zvolenom a že niekedy v januári podpíšeme zmluvu na balíček D1 na východnom Slovensku a niekedy marec bude aktuálny, pokiaľ ide o tunely v okolí Žiliny, najkomplikovanejší úsek, ktorý pred sebou máme. Rovnako potvrdzujem, že do konca roka by sa mal začať stavať na bratislavskom letisku nový terminál, tam je dokonca financovanie už zabezpečené. Čiže prichádzame s ďalšími a ďalšími projektmi, ktoré potvrdzujú, že máme alternatívy a náhrady, ak by došlo k výpadkom v hospodárskom raste. No a nakoniec sme rokovali so sociálnymi partnermi. Veľmi oceňujem dohodu, ktorá vznikla a ktorá hovorí, že hlavným ukazovateľom pri raste miezd na Slovensku musí byť produktivita práce. Správame sa veľmi zodpovedne. To znamená, prísna fiškálna disciplína, najnižší deficit, zabezpečený hospodársky rast, nízka inflácia, silné sociálne programy, podpora podnikateľského prostredia, toto je jediná cesta, ktorú dnes môžeme poskytnúť slovenskej verejnosti. Ale už odmietame, a to je naozaj oficiálny program vlády Slovenskej republiky, aby si ľudia opäť uťahovali nejaké opasky kvôli tomu, že páni v bankách a finančných inštitúciách spôsobili krízu. Ľudia na Slovensku nespôsobili krízu a nemôžeme dovoliť, aby sa ich kríza dotkla tak, že budeme znižovať ich ťažko dosiahnutý sociálny štandard. Toto je oficiálna pozícia. (Potlesk.) Vážené dámy a páni, včera večer na rokovaní sociálnych partnerov, exportérov, predstaviteľov bánk, Združenia miest a obcí Slovenska sme dosiahli celospoločenský konsenzus, pokiaľ ide o opatrenia, ktoré treba prijať, aby nedochádzalo k zhoršovaniu hospodárskej situácie. Čarovné je, že tam sedeli s nami podnikatelia, ekonomicky veľmi silní ľudia, ktorí sa pozerajú na svet úplne inými očami ako my. Ani jeden z nich neprišiel s takou hlúposťou, že treba znižovať dane, ani jeden. Ani jeden nepovedal, že poďme znižovať dane z 19 % na 16 %. To sú sabotážne návrhy, s ktorými prichádza časť slovenskej opozície. Ako môže teraz niekto, keď potrebujeme akumulovať zdroje na podporu podnikateľského prostredia, na sociálne programy, prísť s návrhom, poďme zobrať zo štátneho rozpočtu 40 mld. korún, lebo to je presne ten výpadok, ktorý by prišiel, keby sme znížili dane z 19 na 16 %. Povedzte mi, ako môže dnes niekto prísť s návrhom na zrušenie minimálnej mzdy. To naozaj chcú páni, aby ľudia drali za 5 tisíc korún mesačne v nejakých podnikoch? My to odmietame a treba sa vám poďakovať za zákon, na základe ktorého je dnes minimálna mzda na úrovni 8 900 slovenských korún. Vážené dámy a páni, na základe tohto celospoločenského konsenzu sme dnes vo vláde Slovenskej republiky prijali návrh opatrení vlády Slovenskej republiky na prekonanie dopadov globálnej finančnej krízy. Zagarantovali sme, že nebudeme zvyšovať odvody. Nebudeme zvyšovať dane, budeme sa správať solídne, pokiaľ ide o ekonomickú a finančnú situáciu. Ale prijímame aj celý rad konkrétnych opatrení. Ja by som napríklad uviedol, chceme pripraviť právnu úpravu, ktorá zabezpečí, že domáce firmy na Slovensku budú do určitej miery zvýhodňované pri štátnych tendroch. No, tak keď armáda ide obliekať a obúvať vojakov, tak niet dôvodu, aby sa šilo v Poľsku, v Nemecku, v Rakúsku alebo niekde inde. Bude sa šiť na Slovensku. Toto je iba jeden, povedzme, z konkrétnych návrhov, ktoré vláda prijala, je to 27 alebo 28 konkrétnych návrhov, na ktoré sme získali celospoločenský konsenzus na rokovaniach včera večer. Chcem sa poďakovať všetkým zainteresovaným. Som veľmi rád, že sa nám spoločne darí, vážené dámy a páni, že prekonáme krízu nielen finančnú, ale prekonáme aj krízu hospodársku a môžu páni z opozície robiť, čo chcú. Ďakujem veľmi pekne. (Potlesk.)