Mihál, Jozef, poslanec NR SR (2016-10-11):
No, ja mám pripravené dva pozmeňovacie návrhy, a preto v súlade s rokovacím poriadkom najskôr prednesiem znenie týchto dvoch pozmeňovacích návrhov a potom ich odôvodním a celkovo teda vyjadrím svoj názor na legislatívny proces a predmetnú novelu zákona o sociálnom poistení. Prvý pozmeňovací návrh sa týka valorizácie minimálnych dôchodkov. Pozmeňujúci návrh poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Jozefa Mihála k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov (tlač 188): Vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov sa mení a dopĺňa takto: V čl. I sa pred doterajší text vkladá nový bod 1, ktorý sa znie: 1. V § 82b) ods. 1 sa slová „136 %“ nahrádzajú slovami „140,14 %“. V súvislosti s vložením nového bodu sa vykoná prečíslovanie nasledujúceho bodu a toto prečíslovanie sa premietne do čl. II o účinnosti. Čl. II o účinnosti sa upraví tak, aby navrhovaný bod nadobudol účinnosť 1. januára 2017. Návrh odôvodním neskôr. Teraz prednesiem druhý pozmeňujúci návrh, ktorý sa týka zvýšenia denného vymeriavacieho základu na určenie náhrady príjmu pri dočasnej pracovnej neschopnosti zamestnanca. Pozmeňujúci návrh poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Jozefa Mihála k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov (tlač 188). Vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov sa mení a dopĺňa takto: Za doterajší čl. I sa vkladá nový čl. II, ktorý znie: Čl. II Zákon č. 462/2003 Z. z. o náhrade príjmu pri dočasnej pracovnej neschopnosti zamestnanca a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 244/2005 Z. z., zákona č. 310/2006 Z. z., zákona č. 555/2007 Z. z., zákona č. 659/2007 Z. z., zákona č. 543/2010 Z. z. a zákona č. 413/2012 Z. z. a zákona č. 338/2013 Z. z. sa mení a dopĺňa takto: V § 8 ods. 7 sa slovo „1,5-násobku“ nahrádza slovom „2-násobku“. Doterajší čl. II sa označuje ako čl. III. Účinnosť čl. II sa navrhuje 1. januára 2017, čo sa primerane premietne do ustanovenia o účinnosti zákona. Tu poviem pre korektnosť, že fakticky úplne rovnaký pozmeňujúci návrh predniesol pred pár minútami kolega spravodajca pán Burian. Ďalej sa chcem vyjadriť k procedúre, ktorú, teda chcem navrhnúť procedúru, procedurálny návrh a ten, asi viete, aký bude znieť. Navrhujem, aby bol tento zákon vrátený navrhovateľovi na prepracovanie v súlade s rokovacím poriadkom. A v prípade, že tento návrh nebude odsúhlasený, ďalej navrhujem, aby bol tento návrh stiahnutý z rokovania Národnej rady. Odôvodňujem to tým, že na poslednú chvíľu boli do návrhu predložené závažné zmeny, najmä pokiaľ ide o zvýšenie maximálneho vymeriavacieho základu na sociálne poistenie z 5-násobku na 7-násobok priemernej mzdy, a takéto závažné zmeny, ktoré majú veľké dopady na ekonomiku a zamestnanosť, podľa môjho názoru nie je možné robiť takýmto spôsobom. Samozrejme, rešpektujem právo každého poslanca na predloženie pozmeňovacích návrhov. Ja sám predsa predkladám pozmeňovacie návrhy, ale tieto zmeny by mali korektne prejsť celým legislatívnym procesom od A po Z. To znamená, to znamená, bude férové, ak sa zákon znova preberie v medzirezortnom pripomienkovom konaní, aby sa k nemu mohli dotknúť subjekty, ktoré sa pripomienkového konania môžu zúčastniť, aby prešiel tripartitou, aby sa k tomuto navrhovanému zvýšeniu vymeriavacích základov mohli vyjadriť zamestnávatelia, ale aj odborári, lebo môže to znížiť zamestnanosť na Slovensku a, samozrejme, aby tento návrh kompletne, tak ako ho teraz vnímame, aby prešiel vládou Slovenskej republiky, aby sa k tomu vyjadrila vláda a jej jednotliví ministri. Takže to sú teda procedurálne návrhy na vrátenie zákona predkladateľovi, resp. stiahnutie z parlamentu. Ďalej chcem navrhnúť, ak sa predsa len bude pokračovať v rokovaní, aby sa hlasovalo v prípade spoločnej správy, poprosím pekne, takto. Pokiaľ ide, spoločná správa má štyri pozmeňovacie návrhy, štyri pozmeňovacie návrhy. Prvý pozmeňovací návrh obsahuje tri body. Prvý a druhý, pripomínam, že znamenajú zvýšenie nemocenskej, materskej, ošetrovného, vyrovnávacie dávky z potenciálne 1,5-násobku priemernej mzdy pri tom výpočte na 2-násobok priemernej mzdy. Čiže navrhujem, aby sa o prvom pozmeňovacom návrhu spoločnej správy a o týchto dvoch bodoch hlasovalo osobitne. Ďalej navrhujem, aby sa osobitne hlasovalo o pozmeňovacom návrhu č. 1, o treťom bode, ktorý prináša to zvýšenie maximálnych základov z 5-násobku na 7-násobok priemernej mzdy, čiže to je prvý pozmeňovací návrh, tretí bod; a ďalej aby sa spoločne hlasovalo o zostávajúcich pozmeňujúcich návrhoch v druhom, v treťom a v štvrtom. Verím, že to je takto procedurálne možné, pán predseda, študoval som si rokovací poriadok a myslím si, že to zakázané takto nie je, nie je. A prečo to takto chcem? Preto, lebo je veľký rozdiel hlasovať o pozitívnom návrhu na zvýšenie materskej, nemocenskej a veľký rozdiel je súčasne v jednom balíku hlasovať o zvýšení maximálnych vymeriavacích základov. To je snáď logické, a to snáď uznáte. Snáď tušíte, že o tých prvých dvoch bodoch budem ja osobne hlasovať a odporúčať pozitívne, ale o tom treťom bode budem hlasovať a odporúčať hlasovať negatívne. Čiže preto žiadam, aby sa to hlasovanie takto rozdelilo. Čiže ešte raz. Prvý pozmeňovací návrh, bod 1 a 2, prvý pozmeňovací návrh bod 3 a potom pozmeňovacie návrhy druhý, tretí, štvrtý. Čiže tri hlasovania o spoločnej správe. Poprosím a požiadam, aby to bolo takto. Dobre. Poďme teraz zaradom k jednotlivým problémom, ktoré táto novela rieši, a keď započítame pozmeňovacie návrhy, chce riešiť. Valorizácia dôchodkov. V prvom rade mi vadí, že vláda a minister práce myslí len na poberateľov dôchodkov, či starobných, alebo predčasných starobných, invalidných, sirotských, vdovských, úrazových dávok, keď k tomu pridáme aj ďalší zákon, ktorý máme na tomto rokovaní, tak myslí aj, aby som to pre korektnosť pripomenul, aj na opatrovateľov, ktorí opatrujú ZŤP osoby, tam sa teda zvyšuje opatrovateľský príspevok nadviazaný na životné minimum, mimochodom. Čiže to je druhá zmena, ktorá pozitívne zasiahne určitú skupinu občanov Slovenskej republiky. No ale pýtam sa, kde sú ostatní. A ako sa obvykle zvyknem pýtať, pýtam sa, kde sú mladé rodiny. Kde a kedy bude konečne zvyšovanie rodičovských príspevkov? 203 eur 20 centov máme tri roky, 2014., ’15., ’16., a ak nič neurobíme, napr. v skrátenom legislatívnom konaní pred koncom roka, tak rok 2017 bude štvrtý rok v poradí, kedy bude rodičovský príspevok 203,20. Môžeme sa sporiť, či tá suma je vysoká alebo nízka, zrejme s výsledkom, že je to málo. Ale fakt je ten bez akéhokoľvek sporenia alebo hádania sa, že štyri roky po sebe sa rodičovský príspevok nezvyšuje ani o jeden jediný cent. Nie o 1,90 eur ako dôchodky a zvýšme o 8,20. Ale ani o jeden jediný cent. Dôvody, prečo by sme na mladé rodiny mali myslieť, je zbytočné rozvádzať. To by som nosil vodu do mora. Podobne sa nezvyšujú už štvrtý rok prídavky na deti. Pokiaľ ide o daňové výhody, už štvrtý rok sa nezvyšuje daňový bonus. Čiže tieto tri jednoduché, ale zrozumiteľné spôsoby štátnej pomoci rodinám a zvlášť mladým rodinám štyri roky po sebe na rovnakej výške. Čiže je fajn, že sa myslí na dôchodcov alebo na opatrovateľov, konečne sa myslí aj na opatrovateľov. Ale pýtam sa, prečo sa nemyslí na rodiny. Prečo sa nezvyšujú tieto príspevky? Čiže je to pozitívna diskriminácia dôchodcov, ale na ostatné skupiny ľudí sa nejako zabúda. Pokiaľ ide teda o valorizáciu dôchodkov, pán minister, jasne ste teraz povedali v úvodnom slove – a bolo to veľmi, pre mňa to bolo veľmi zrozumiteľné a verím, že aj pre ostatné kolegyne, kolegov –, že minimálne dôchodky sa zvyšovať nebudú. Jasne ste to povedali, zrozumiteľne, aj ste to odôvodnili prečo. Odôvodnili ste to tým, že sú vlastne naviazané na životné minimum, a keďže to nerastie, potom nejako sú naviazané tie rodičovské príspevky na životné minimum, ak to nerastie, tak nebudú, nebudú rásť ani minimálne dôchodky. Čiže dôchodca, ktorý poberá povedzme normálny dôchodok, 350 eur, 400-450 eur, bude mať dôchodok zvýšený o 8,20, ale dôchodca, ktorý má ten nízky minimálny dôchodok, povedzme 300-eurový alebo tá najnižšia suma je 269,50 momentálne, tak nebude ho mať zvýšený ani o jeden jediný cent, lebo je to naviazané na životné minimum, a to je svätý grál. Tak to meniť nebudeme. Podobne ako pri tých rodičovských príspevkoch, znova sa opakujem. Pani kolegyňa Vaľová, verím, že na mňa budete reagovať faktickou poznámkou a že sa mi ospravedlníte, keď ste ma minulý mesiac na predchádzajúcom rokovaní Národnej rady označili pomaly za podvodníka, že tu niečo rozprávam o minimálnych dôchodkoch, lebo tie sa predsa tiež budú zvyšovať. Nebudú sa zvyšovať. Je to, dúfam, jasné. Nebudú sa zvyšovať. Neviem, či ste s tým spokojná s vašimi ďalšími kolegyňami a kolegami zo SMER-u, ktorí teda hovoríte, že zastávate chudobných ľudí, chudobných dôchodcov, nebudú sa zvyšovať minimálne dôchodky. To je fakt. To je holý fakt. Je teda čudné, že o tom hovorím práve ja, ťažký pravičiar, ktorého predsa vôbec nezaujímajú dôchodcovia a dupľom nie tí chudobní, ale zastávam predsa záujmy rôznych finančných skupín a podnikateľov, tak predstavte si, na počudovanie, ja sa zastávam tejto skupiny dôchodcov, ktorí poberajú minimálne dôchodky. A tak, ako ste počuli pred pár minútami, predniesol som pozmeňujúci návrh na to, aby sa zvýšili o tých 8,20 aj minimálne dôchodky. Pán minister vás v úvodnom slove vyzval, aby, keď takýto návrh príde, lebo tušil, že ho prinesiem, aby, keď takýto návrh príde, aby ste zaň nehlasovali. Som zvedavý, či poslúchnete vášho ministra a nebudete hlasovať za to, aby sa aj minimálne dôchodky, tie 300-eurové dôchodky zvýšili o 8,20. Ak nezahlasujete za môj návrh, tak tie minimálne dôchodky zostanú bez zmeny aj po novom roku. Ten, kto poberá 269,50, bude po Novom roku poberať, hádajte koľko, 269,50! Ten, kto poberá 300 eur, hádajte, koľko bude poberať po Novom roku. Odpoveď je 300 eur. Podpíšete sa pod takúto nespravodlivosť voči tejto skupine dôchodcov, ktorí najviac potrebujú pomôcť. Veď si prečítajte dôvodovú správu, ktorú napísali úradníci ministra práce na ministerstve. V tej dôvodovej správe sa dočítate, že vzhľadom na to, že tie dôchodky rastú pomaly, lebo sú naviazané na rast cien a tie nerastú, tie stagnujú, tak treba tým dôchodcom pomôcť týmto spôsobom. Tak sa teda pomôže, ale nepomôže sa tým, ktorí poberajú minimálne dôchodky a ktorí tú pomoc potrebujú najviac. A teraz, aby bolo jasné nielen politicky, ale aj zrozumiteľne z hľadiska zdravého rozumu a vecne z hľadiska zákona, viete, ako sa valorizujú tie štandardné starobné dôchodky podľa platného zákona, keby nebola táto mimoriadna zmena? Od 1. januára 2017 sa pôvodne mali starobné dôchodky valorizovať ako mix zmiešaný, zistený na 90 % z rastu spotrebiteľských cien, to vlastne znamená z rastu životného minima, lebo rast životného minima je naviazaný na rast spotrebiteľských cien. A z 10 % do toho mali vstupovať, mal vstupovať rast priemernej mzdy. A k 1. 1. 2018, pozrite si zákon, je valorizácia starobných dôchodkov nastavená tak, ako budú rásť medziročne ceny, tzv. dôchodcovská inflácia. Čiže ten rast dôchodkov, tých normálnych dôchodkov, starobných dôchodkov je naprojektovaný tak, aby bol naviazaný na rast cien, na infláciu. To inak znamená, lebo je to to isté, je naviazaný na rast životného minima, kolegyne a kolegovia. Na nič iné. A teraz vlastne čo sa tu deje? Mimoriadnym spôsobom sa idú o 8,20 zvýšiť starobné dôchodky, ktoré sú de facto naviazané na životné minimum na 90 %, na budúci rok to už bude na 100 % a minister tu bude obhajovať to zvýšenie tých starobných dôchodkov, lebo to je nejako, a minimálne dôchodky zvyšovať netreba, lebo tie sú naviazané na životné minimum. Všetky dôchodky sú de facto podľa zákona naviazané na životné minimum. Aj starobné, aj minimálne, len je to trošičku technicky inak napísané. Keď nad tým porozmýšľate, tak na to prídete. Čiže ak je tu logika taká, že minimálne dôchodky sa zvyšovať nemusia, lebo sú naviazané na životné minimum, tak ja takúto logiku odmietam, pretože de facto sú nám životné minimum, na rast životného minima dnes naviazané riadne starobné dôchodky, a tie sa zvyšujú. Keby vám to nestačilo ako argument, tak sa, prosím vás, pozrite do ďalšieho zákona, ktorý tu má minister Richter, je to niekde bod 47, ak sa nemýlim, tie, ten zákon o kompenzáciách, kde sa zvyšuje, kde sa zvyšuje opatrovateľský, príspevok na opatrovanie. Príspevok na opatrovanie je totižto dnes naviazaný na životné minimum tak, že je daný ako 111,32 % životného minima. Keby minister tento zákon do parlamentu nepriniesol, keby sa touto témou nezaoberal, tak by opatrovateľský príspevok, tých 111,32 %, zostal aj taký istý aj na budúci rok, a keďže sa životné minimum nezvyšuje, nezvyšoval by sa ani príspevok na opatrovanie. Ale pán minister, za čo mu treba poďakovať, aspoň že sčasti zvyšuje príspevok na opatrovanie. No a pretože životné minimum nerastie a tak ďalej. No a ako ho zvyšuje? Presne tak, ako ste pred chvíľkou počuli v mojom pozmeňovacom návrhu. Zvyšuje ho tak, že to percento 111,32 životného minima zvyšuje na 125 % životného minima, aby takto dosiahol zvýšenie príspevku na opatrovanie. Moje riešenie ste počuli. Navrhujem, aby sa minimálny dôchodok, ktorý je dnes 136 % životného minima, zvýšil na 140,14 životného minima. A prečo práve takto čudne, o 4,14 %? No preto, lebo keď si vyrátate 4,14 % zo sumy životného minima, tak vám to vyjde po zaokrúhlení na 8,20. Veľmi, veľmi jednoduché. Tak ja neviem, či ešte treba ďalej a ďalej hovoriť o argumentoch, znova a znova opakovať, že to zvýšenie akýchkoľvek dávok by sme mali zvažovať najmä v prípade tých, ktorí ich najviac potrebujú, ktorí sú najcitlivejšia a ohrozená skupina chudobou. Ja používam vašu rétoriku normálne. Počúvate ma? Čiže tou chudobou sú ohrození nie dôchodcovia, ktorí majú 400-, 500-, 700-eurové dôchodky, ale tí, ktorí majú 270- alebo 300-eurové dôchodky. Je tu jednoduchý spôsob, ako zabezpečiť, aby sa aj tieto dôchodky zvýšili. Aj vám poviem aký. Taký, že pri hlasovaní za môj pozmeňovací návrh číslo jedna dáte „za“. Vopred vám za to ďakujem, aj keď vám neverím, že to spravíte, lebo stranícka disciplína je, je dôležitejšia ako zdravý rozum, svedomie a spravodlivosť. Toľko k valorizácii. No a teraz sa poďme pozrieť na to zvyšovanie odvodov. Už som to spomínal pred pár minútkami. Ozaj, zmestím sa do limitu 30 minút? Tak rozmýšľam. Neviem? Veď ma zastavte, pán predseda, pán predsedajúci, ak teda sa vám bude javiť, že treba. (Reakcie z pléna.) No, som, som za klub, takže to by malo byť 30 minút. Dobre. Pardon, za toto zdržanie. Strácame čas. Takže k tomu zvyšovaniu odvodov. Už súčasný maximálny základ vo výške päťnásobku priemernej mzdy je neprimerane vysoký, neprimerane vysoký. O čom sa chceme baviť? Veď to malo byť na budúci rok 4 415 eur. To je pomaly dvakrát toľko ako oficiálny poslanecký plat. Nestačí to? Vy ho teda chcete zvýšiť na sedemnásobok priemernej mzdy, to je 6 181 eur na budúci rok, 6 181 eur na budúci rok. Hovoríme, prosím vás pekne, nie o daniach, ktoré nemajú stanovený strop pri výpočte, hej. Daň nemá stanovený strop pri výpočte. Ale základnou logikou platenia poistného, do poistných fondov takéhoto poistného je, že pri tom poistnom vždycky je stanovený nejaký primeraný maximálny základ, aby sa tá určitá solidarita, ktorá sa prejavuje pri platení odvodov, u tých bohatších prejavila, ale rozumným spôsobom. Aby sa teda, ľudovo povedané, nestalo to, že toho bohatého vyplašíme, a ten vtáčik, ktorý nám znáša zlaté vajíčka, nám ujde z toho hniezdočka. Totižto takéto zvýšenie odvodov, to naozaj, to nie sú žarty. Netýka sa to desaťtisícov alebo státisícov ľudí. Je to, ako som počul ministra zdravotníctva Druckera, vraj okolo 15-tisíc ľudí, ja neviem. A, mimochodom, to je práve aj jeden z problémov, ako, ako sa môžu takéto zásadné veci len tak mirnix-dirnix predložiť, keď my nepoznáme dopady. Keby to išlo v súlade so štábnou kultúrou cez celý proces, keby to išlo cez ministerstvo, tak by sme pekne videli v dôvodovej správe v doložkách vplyvov, koľko ľudí sa to dotkne, aký to bude mať výnos pre rozpočet, či štátu, alebo Sociálnej poisťovne, čo to bude vlastne znamenať, aké to bude mať dopady. No takto príde kolega Vážny vo štvrtok na výbor, šup, poďme, schváli sa mu to a predpokladám, že dneska o piatej sa o tom zahlasuje a za päť dní je vec vybavená. Veď takto sa to, prosím vás, nesmie robiť. To je neférové. Neviem, či vás netrápi v tomto svedomie, jednak to zvyšovanie, ale jednak to, že vlastne k tomu nemôže byť poriadna diskusia. Ja tu teraz niečo poviem, bolo nejakých pár článkov v novinách, možno sa ešte niektorý z kolegov pridá a sme skončili a vybavené. A zrazu, zrazu ľudia, ktorí zarábajú tých 5-6-tisíc eur, zistia, že pre nich je naozaj najlepšie riešenie zdvihnúť sa a ísť robiť do Česka napríklad. A viete prečo do Česka? Pre vašu informáciu vám poviem, aké sú parametre z hľadiska sociálnych odvodov v Českej republike. (Reakcia z pléna.) Vy viete, ale možno ostatní nevedia. Takže pre tých, ktorí zodpovedne stlačia za takýto pozmeňovací návrh, chcem im vysvetliť, ako to funguje v Českej republike. V Českej republike je momentálne v českých korunách maximálny mesačný základ 108-tisíc českých korún, čo pri prepočte je približne 4-tisíc eur, hej, približne 4-tisíc eur. Čiže je to ešte o niečo menej, ako je to teraz u nás. Ale zas na druhej strane tá filozofia je taká, ako bola doteraz, nie, my sme mali vlastne päťnásobok, pozor, Česi majú teda štvornásobok priemernej mzdy, akurát, že tá priemerná mzda je u nich vyššia ako na Slovensku. Ešte sme ich v tomto nedobehli. Čiže Česi majú princíp štvornásobok priemernej mzdy, čo činí okolo 4-tisíc eur, podľa toho, akým si to kurzom prerátate, na mesiac. My máme teraz päťnásobok priemernej mzdy, čo je 4 290 v tomto roku, na budúci by to bolo 4 415. A my teda navrhujeme, aby sme išli na sedemnásobok priemernej mzdy. Čiže to budeme ďaleko, ďaleko pred Čechmi, ak to mám takto škaredo povedať. A aký je v Čechách, pre zaujímavosť, živnostníci, počúvajte a chystajte sa do Čiech, minimálny základ v Čechách? Teda aký je u nás? U nás je momentálne 429 eur, na budúci rok bude tých 441,50. V Čechách je pre živnostníkov, ktorí to robia ako svoj hlavný džob, 250 eur približne, 6 752 českých korún, čiže približne 250 eur. 250 eur! U nás bude 441,50. Cítite ten obrovský rozdiel? Počujete tých živnostníkov, ako teraz dupkajú nohami, rušia živnosti, nielen kolega Jurzyca a Matovič, ale aj ďalší budú rušiť živnosti a budú utekať do Čiech? Toto chcete? (Reakcie z pléna.) Pán Šuca, čo na to hovoríte? V Čechách treba živnostníčiť. Možno ani nebudú problémy s kolegom Matovičom a Jurzycom pri posudzovaní, či porušujete ústavný zákon a podobne. Prepáčte, že si robím takto srandičky, ale toto sú, prepáčte mi, naozaj to by som nemal, toto sú veľmi vážne veci. Zoberte si do úvahy, v Čechách minimálny základ 250 eur, maximálny 4-tisíc. U nás minimálny základ na budúci rok 441, maximálne 6 181. Však čo? My sme Jánošíci! V Čechách, v Čechách majú to, čo my sa snažíme, chytiť psa či líšku za chvost pri používaní tej finty, schodovitý príjem, majú to vyriešené tým, že ten základ sa pri zamestnancoch sleduje kumulatívne ročne, v ročnom vyjadrení. Čiže toto je veľmi zaujímavý princíp a znamená, že ak u nás napríklad nejaký zamestnanec má v nejakom mesiaci vyplatených povedzme 10-tisíc eur, nejakú odmenu dostane, tak vlastne platí len z toho maximálneho základu, ktorý teda bude 6 181 eur. Ale v Čechách to funguje tak, že sa mu ten príjem vlastne spočítava od začiatku roka kumulatívne a sleduje sa, či kumulatívne neprekročil ročný základ. Čiže ten ročný základ je nižší, výrazne nižší ako u nás. Ale na druhej strane je to spravodlivejšie aj v tom, že tie skokovité príjmy – slabý mesiac, silný mesiac – sa týmto odchytia, a takáto finta sa v Čechách použiť jednoducho nedá. Na Slovensku sa dá a bude sa vždycky dať, pokým nezmeníme systém. Tak napríklad ja som bol zvedavý, či táto vláda, či pán minister začne rozpracovávať ročné zúčtovanie pri sociálnom poistení, lebo to by, to by znamenalo kompletné a korektné riešenie so všetkými pre a proti, ale hlavne systémové riešenie, voči ktorému by som ja neprotestoval. Práve naopak, by som ho určite privítal. No ale kdeže! Namiesto toho, aby sa tá spravodlivosť dosiahla tým, že sa zavedie ročné zúčtovanie v sociálnych odvodoch, namiesto toho my tu budeme zvyšovať maximálne základy, lebo pán minister s kolegom riaditeľom Sociálnej poisťovne si myslia, že takto lepšie postihnú tých, ktorí majú raz do roka nejakú vysokú odmenu. To je jednoducho neférový prístup k tým, ktorí zarábajú za tú svoju drinu, častokrát dva-tri úväzky, dva-tri úväzky nie, to beriem späť, ktorí pracujú cezčasy, ktorí skrátka sú vysoko vzdelaní a tú svoju vysokú mzdu si zaslúžia. Takže... A, mimochodom, v Čechách sú nižšie sadzby. V Čechách sa na sociálne poistenie platí 31,5 %, na Slovensku 34,6. Čiže o 3 % máme ešte vyššie sadzby do Sociálnej poisťovne pri tom všetkom. Pokiaľ, teda ak to uzavriem, túto časť, pokiaľ ide o návrh na zvýšenie na sedemnásobok priemernej mzdy, tak jednoznačne proti, proti a ešte raz proti. Ak bude schválený ten pozmeňujúci návrh v spoločnej správe, tak z tohto dôvodu, z tohto dôvodu ja osobne budem hlasovať proti celému zákonu. Nech ma žiadny dôchodca neobviňuje, že som mu nedoprial 8,20, ale nie som schopný hlasovať za zákon, v ktorom bude presadené zvýšenie maximálneho základu na sedemnásobok priemernej mzdy. To sa na mňa nehnevajte. Ďalšia vec sú tie nemocenské dávky, kde sa teda zvyšuje strop pri výpočte nemocenskej dávky denného vymeriavacieho základu z pôvodného 1,5-násobku na 2-násobok priemernej mzdy. Čiže pre lepšiu názornosť, pokiaľ by sa v roku 2017 niekto pobral na nemocenskú alebo by ošetroval dieťa, alebo išiel na materskú, tak pôvodne sa pri vysokých, vyšších príjmoch mala tá dávka vypočítavať, najviac ako keby niekto zarábal 1 324 eur mesačne, ale teda pri tejto zmene sa bude ten jeho príjem zarátavať až do výšky 1 766 eur mesačne. Čiže, zjednodušene povedané, pri dobre zarábajúcich zamestnancoch, zamestnankyniach tieto dávky stúpnu v podstate o tretinu, čo je teda pozitívne, pretože to nie je nejaký darček tým ľuďom. Tí ľudia si platia odvody z toho príjmu. Čiže niekto si platí povedzme odvody z 2-tisíc mesačne. Doteraz by sa mu započítavala nemocenská dávka, ako keby si platil len z 1 324. Po novom sa mu zaráta, ako keby si platil z 1 766. On si platí z 2-tisíc. Čiže to nie je žiadny dáreček týmto ľuďom. To je len to, že sa im vlastne menej zoberie oproti tomu, čo sa im bralo doteraz. Takže pozor na to. Ako správne, ako správne poznamenal ekonomický novinár pán Surovčík zo SITY, tak ak to pán Vážny na výbore odôvodňoval, tento krok, tento pozitívny krok tým, že takto sa vlastne kompenzuje to zvýšenie odvodov z päťnásobku na sedemnásobok priemernej mzdy, takéto odôvodnenie je, ako to povedať, jednoducho neférové. Pretože tí, ktorí zarábajú povedzme 5-tisíc eur, tak áno, pri nemocenskej budú mať o čosi vyššiu nemocenskú, to je fakt. Ale z tohto kroku vyťažia tí, ktorí majú práve ten príjem medzi 1 324 eurami až 1 766, v tomto pásme, pretože im sa doteraz ten príjem nezarátaval celý, už sa bude. Ale oni na druhej strane nebudú poškodení tými vyššími maximálnymi základmi, pretože keď niekto zarábal 1 500 eur, tak bude platiť odvody také isté po tejto novele, ako platil, ale tá nemocenská, materská sa mu zvýši. Čiže tá pozitívna kompenzácia sa udeje hlavne voči úplne inej skupine osôb ako voči tým, ktorí budú postihnutí tým zvýšením maximálneho základu. Aj tí z toho vyťažia, ale vyťažia z toho hlavne úplne, úplne iní. No a ten návrh na tú kompenzáciu v zmysle zvýšenia a zníženia priemerného osobného mzdového bodu som už komentoval vo faktickej poznámke. K tomu sa vracať nebudem. To je takisto akási kompenzácia, ktorá nesedí, nesedí na 100 %, a som zvedavý, ako to vysvetlíte zase tým chudobnejším, ktorým vlastne bude menej pridané pri tých nižších priemerných osobných mzdových bodoch. Ono nie vždy bude vykrytý tým minimálnym dôchodkom. Keď niekto bude mať priemerný osobný mzdový bod povedzme 0,8 a má mať pridaných z toho rozdielu 0,2 22 % a bude mať len 20% pridané, tak to je človek, ktorý bude jednoducho týmto spôsobom poškodený. To mi nevyvrátite, že nehovorím tu teraz správne. Nemáte ako. No, k tým dvom pozmeňovacím návrhom. Pozrite sa. To je presne to, čo hovorím. V zmätku, v chaose prinesie poslanec Vážny na sociálny výbor nejaký pozmeňovák vo veľmi dôležitej veci. Chaoticky, narýchlo pripravený, neprediskutovaný a jednoducho tam chýba, keď sa teda zvyšuje nemocenská, materská na dvojnásobok priemer..., tak aby sa rátal z dvojnásobku priemernej mzdy. Jednoducho školácka chyba. Chýba tam, chýba tam zapracovanie tej zmeny adekvátne aj do paralelného zákona č. 462 o náhrade príjmu pri pracovnej neschopnosti. Čiže keby to bolo prešlo presne tak, ako to kolega Vážny vo štvrtok navrhol, tak ten, kto má povedzme 1 500 eur mesačne, tak nemocenskú od 11. dňa péenky by mal zvýšenú, lebo tá by sa mu rátala z tých 1 500 eur mesačne, ale prvých 10 dní, ktoré vypláca náhradu príjmu zamestnávateľ, tú by mal rátanú z 1 324 eur, lebo tam by zostal ten strop vo výške 1,5-násobku. Elementárna chyba! Ako nebol som vo štvrtok na výbore, nedával som na vás pozor a hneď takýto prúser spravíte. Čiže, samozrejme, či ten jeden, alebo druhý pozmeňovací návrh musí byť schválený, musí byť schválený, ja dokonca budem hlasovať za ten prvý kolegu Buriana, nie som ješiťák, budem hlasovať za jeho, aby, pre každý prípad, keby sa mi mal pošmyknúť prst, aby to prešlo nejako, lebo to jednoducho treba urobiť, inak by sme boli za úplne hlupákov, hej, ja by som sa cítil hlúpy, keby som takýto zákon s takouto nelogickosťou pustil mimo týchto priestorov. Čiže ten pozmeňovací návrh odporúčam, teda kolegu Buriana, lebo ten pôjde v poradí prvý, treba schváliť, lebo inak budeme za smiešnych. (Reakcia z pléna.) Už to, čo poviem teraz, sem nepatrí, lebo to vlastne patrí k ministrovi Druckerovi, ale keď si predstavím, že po tomto sem príde o týždeň minister zdravotníctva a prinesie sem novelu zákona o zdravotnom poistení, kde sa, do ktorej sa dostane úplné zrušenie maximálneho vymeriavacieho základu, tak mi naozaj mráz prechádza po chrbte, čo robíte, kolegyne, kolegovia. Prosím vás, zamyslite sa nad tým, spamätajte sa. Takéto zmeny sa nerobia takýmto spôsobom, je to neférové a je to vysoko poškodzujúce tých, ktorí sa snažia, pracujú, majú slušný príjem, oni nekradnú, oni majú len slušný 5-tisícový, 6-tisícový príjem. Ak im toto urobíme, sociálne odvody, zdravotné odvody k tomu prídu, vyženieme ich zo Slovenska. To vám hovorím. Alebo si budú hľadať spôsoby, ako tie odvody neplatiť, a verte mi, že tie spôsoby existujú. Ďakujem.