Borec, Tomáš, minister spravodlivosti SR (2012-08-07):
Vážený pán predseda, vážené kolegyne, vážení kolegovia, v prvom rade chcem veľmi poďakovať za pochopenie pri hlasovaní, ktoré ma naozaj potešilo, a chápem, že aj vy rozumiete tomu, prečo sme to dali na skrátené legislatívne konanie. Čo sa týka samotného návrhu zákona, ide o zákon, ktorým sa dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 233/1995 Z. z. o súdnych exekútoroch a exekučnej činnosti, pričom návrh zákona prerokovala a schválila vláda Slovenskej republiky na dnešnom zasadnutí. Návrh zákona bol vypracovaný ako iniciatívny materiál a jeho cieľom je reagovať na nález Ústavného súdu Slovenskej republiky č. PL. US 111/2011 zo 4. júla 2012, pričom vo výroku nálezu bolo vyslovené, že v časti slovo „výkon rozhodnutia“ zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 178/1993 Z. z. o správe majetku štátu v znení zákona č. 72/1999 Z. z., ďalej 278/1993 Z. z. a v znení zákona č. 374/1996 Z. z. a ktorým sa dopĺňa zákon č. 229/1981 Z. z. o úprave vlastníckych vzťahov k pôde a inému poľnohospodárskemu majetku v znení neskorších predpisov a taktiež § 12 ods. 7 zákona č. 291/2002 Z. z. o štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov nie sú v súlade s článkom 1 ods. 1, čl. 12 ods. 2, čl. 28 ods. 1 a čl. 46 ods. 1 Ústavy Slovenskej republiky, čl. 6 ods. 1 Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd a čl. 1 Dodatkového protokolu k Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd. Základným dôvodom, ktorý Ústavný súd viedol k záveru ústavnej neudržateľnosti konceptu exekučnej imunity majetku štátu v právnom poriadku Slovenskej republiky je rozsah namietanej exekučnej imunity, to však pri súčasnom plnom akceptovaní primeranej miery ochrany majetku štátu z dôvodu verejného záujmu. Ústavný súd Slovenskej republiky v náleze konštatoval, že za ústavne neakceptovateľnú nepovažuje exekučnú imunitu ako takú, ale jej rozsah a koncept vyplývajúci zo súčasnej právnej úpravy. Verejný záujem na zachovanie určenia majetku štátu na plnenie jedinečných a nezastupiteľných verejných úloh štátu je nespochybniteľný. Ústavne neudržateľným sa však stáva vo chvíli, keď charakter a spôsob jeho normatívneho ukotvenia obmedzuje základné práva fyzických osôb a právnických osôb vystupujúcich v právnych vzťahoch so štátom do tej miery, že tieto základné práva a slobody nemožno primerane užívať, takže sa stávajú iluzórnymi. Podstata konštatovania neprimeranosti ochrany majetku štátu pred uskutočnením výkonu rozhodnutia je, že veriteľ štátu po zastavení exekúcie súdom (ex offo) práve z dôvodov tejto reštrikcie stráca účinný právny prostriedok na vynútené vymoženie svojej pohľadávky. Exekučná imunita v prospech štátu má svoje opodstatnenie, keďže štát plní mnohé verejnoprávne funkcie, ktoré nemôžu byť paralyzované. V opačnom prípade by vznikli odôvodnené pochybnosti o legitimite štátu, ktorý nie je schopný plniť svoje základné funkcie. Exekučná imunita neslúži na nepostihnuteľnosť štátu za jeho záväzky, ale má ochrániť plnenie jeho legislatívnych, legitímnych funkcií, ktoré sú nezastupiteľné a tiež v oblastiach, v ktorých štát presadzuje verejný záujem, ktorý z povahy vecí nemôže byť zverený iným subjektom prioritne sledujúcim súkromný záujem a presadenie ktorého je niekedy potrebné vynútiť štátnou mocou. Vzhľadom na závery Ústavného súdu Slovenskej republiky bol vypracovaný predmetný návrh zákona, ktorý ponecháva úpravu exekúcie majetku štátu v režime exekučného poriadku s tým, že na rozdiel od doterajšej právnej úpravy, nebude ochrana dotknutého majetku štátu koncipovaná ako absolútne právo nepripúšťajúce výnimky. V záujme zabezpečenia ochrany tohto majetku zákon taxatívne vymedzuje majetok, ktorý nemožno postihnúť exekúciou, t. j. majetok, ktorý má absolútnu exekučnú imunitu. Jedná sa najmä o nehnuteľný majetok, príjmy štátneho majetku, rozpočtu, cenné papiere vo vlastníctve štátu, prostriedky určené na krytie schodku štátneho rozpočtu a krytie štátneho dlhu ako aj iný majetok štátu, o ktorom tak ustanoví zákon. Návrh zákona súčasne označuje majetok, ktorý má tzv. relatívnu exekučnú imunitu. Ide o majetok štátu, ktorý je vylúčený z exekúcie v prípade, ak súd rozhodol o zastavení exekúcie z dôvodu, že tento majetok je nevyhnutne potrebný na plnenie úloh štátu alebo na plnenie verejnoprospešného účelu. Účinky imunity v tomto prípade nastanú až v dôsledku rozhodnutia súdu o zastavení exekúcie. Vážené dámy, vážení páni, návrh zákona je podľa nášho najlepšieho názoru, vedomia a svedomia v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná a s právom Európskej únie. Ďakujem pekne.