D. Lipšic, poslanec: (2007-09-11):
Prečo ale tvrdím, že ide o riešenie politické a nie odborné. Tvrdím to preto, že s ním nesúhlasia dve vrcholné justičné inštitúcie: Najvyšší súd a Generálna prokuratúra. A odcitujem, Najvyšší súd konštatuje, že, a citujem, „obnovenie siedmich okresných súdov nepovažuje za účelné a potrebné, je toho názoru, že ich zriadenie neprispeje k zefektívneniu výkonu súdnej činnosti“. Generálna prokuratúra nesúhlasí so zriadením okresných súdov a prokuratúr v Piešťanoch, Skalici a Námestove. Keď sme pripravovali optimalizáciu súdnej sústavy, nemám rád rôzne termíny, či to bola reforma, takzvaná – takzvaný slovenský štát, skutočný slovenský štát, to sú skôr vyjadrenia, ktoré sú o ničom –, tak táto vychádzala z premisy, že funkčný súd by mal mať minimálne desať sudcov. A z dvoch dôvodov: z dôvodu funkčnosti a z dôvodu špecializácie. Z dôvodu funkčnosti preto, že pokiaľ sú na súde len štyria sudcovia a dvaja sudcovia z rôznych príčin tam dlhodobo nie sú prítomní, jedna sudkyňa ide na materskú dovolenku, druhý sudca je dlhodobo PN, na súd nie je možné preložiť sudcu bez jeho súhlasu ani dočasne, tak súd je v kolapsovej situácii. A to sa aj stalo. Poviem príklad z okresného súdu v Revúcej, ktorý dlhé obdobie vôbec nerobil prioritnú poručeneckú agendu, rodinnoprávnu agendu. Bol som na tom súde a videl som tie spisy, ktoré ležali v miestnosti, kde sa ich nikto nedotkol. A tí ľudia by radšej išli aj do Rimavskej Soboty, aby mali vec rozhodnutú, ako možno na kratšiu cestu na Okresný súd do Revúcej. V Námestove – pani kolegyňa tu vystúpila z Námestova a, samozrejme, že môžeme vyťahovať mnohé príklady – možno viete o jednom trestnom prípade, ktorý bol v Námestove, veľmi traumatizoval celú spoločnosť, kde došlo na jednej diskotéke pred viacerými rokmi k zabitiu mladého človeka, nebolo to kvalifikované, myslím, ako vražda, ale to nie je podstatné. V Námestove bola mladá trestná sudkyňa, jedna jediná, a keďže nemala rutinu v trestných veciach, tak nevedela tú vec dotiahnuť do konca. Dlhé roky dokonca z ministerstva tam išli, ktorí vtedy boli na stáži veľmi kvalifikovaní trestní sudcovia, nebohí doktor Sándor, aby jej pomohli tú vec pohnúť ďalej. To bol vážny problém, ktorý v Námestove vznikol. A on bol spôsobený aj tým, že nemala možnosť konzultovať tú vec so svojimi kolegami, pretože na trestnom úseku nebol nikto ďalší. Spýtam sa vás, ako funguje náhodné prideľovanie vecí na súde, kde je jeden trestný sudca? Každá obžaloba ku komu tak napadne náhodným pridelením, keď v rozvrhu práce je v agende ten jeden sudca? No stále tomu istému. Na to nemusíme mať vysokú školu z matematiky. Chcem povedať, že zriadenie nových súdov, takisto ako ich zánik, nebude mať žiadnu súvislosť so skrátením súdneho konania. Poviem vám pomerne prozaický dôvod, prečo to tak nebude. Pretože spory rozhodujú sudcovia za pomoci odborného personálu. Spory nerozhodujú ani súdne budovy, ani súdne autá, ani súdne predzáhradky. Jediný dôvod by mohol vystáť v tom, že na nejakom súde nemôžu tak často pojednávať, sudcovia majú málo pojednávacích miestností, čo je problém v súčasnosti v Trenčíne a Malackách, ale tam sú pobočky, ktoré stále fungujú v Novom Meste a Malackách. To nie je problém ani Okresného súdu Bratislava 2, ani Bratislava 3, ani Trnavy, ani Topoľčian, ani Dolného Kubína. Pán kolega spomínal, že sú aj krajiny, ktoré majú viac súdov, spomínal Rakúsko. Ale Rakúšania majú štvorstupňovú súdnu sústavu. To znamená, tam nemajú prvostupňové súdy plnú jurisdikciu. Tam sú malé súdy, ktoré rozhodujú veci menšieho významu, či občianskoprávneho, trestnoprávneho, potom sú iné prvostupňové súdy, ktoré rozhodujú takpovediac všetky ostatné veci, potom sú až odvolacie súdy a potom je až najvyšší súd. My sme ale išli cestou trojstupňovej súdnej sústavy, kde sme preniesli právomoc na okresné súdy ako súdy prvého stupňa. Čiže porovnávať však, kde je štvorstupňová súdna sústava, s trojstupňovou, celkom podľa mojej mienky dobré nie je. Ani možné to nie je. Kde je trojstupňová súdna sústava, napríklad v Holandsku. A Holanďania majú, pokiaľ viem, 19 prvostupňových súdov na 15 mil. obyvateľov. Ja si myslím, že na územie Slovenska 45 okresných súdov postačuje. Keď po schválení optimalizácie pôjdete po diaľnici a len tak námatkovo na západnom Slovensku pôjdete, bude súd v Bratislave, teda niekoľko, potom bude Pezinok, o pár kilometrov Trnava, o pár kilometrov Piešťany, o pár kilometrov Nové Mesto, o pár kilometrov Trenčín. Na úseku 119 kilometrov? Ministerstvo zdravotníctva ide optimalizovať sieť nemocníc a ten návrh bol na približne 43, pokiaľ sa pamätám. Dnes máme na Slovensku 45 okresných súdov, okresných prokuratúr a 8 krajských súdov a prokuratúr. Čiže na Slovensku budeme mať menej nemocníc a viac súdov, ako je nemocníc. Návrh tohto zákona obsahuje aj presun územnej pôsobnosti okresu Revúca pod Rožňavu, teda pod iný administratívny kraj. A ja s tým súhlasím. Bolo tu ale polemiky pred rokom aj k optimalizácii pri rokovaní o vládnom programe, že aká to bola optimalizácia, keď niektoré súdy, konkrétne myslím Partizánske, Partizánske patrí pod iný administratívny kraj. A teraz toto riešenie vláda navrhuje, ale opakujem, s týmto ja súhlasím, lebo ja si myslím, že administratívna štruktúra štátu nemusí kopírovať súdnu sústavu, len treba dávať pozor pri veľkých argumentoch, aby sa nakoniec neotočili aj proti ich nositeľom. Chcem povedať, že v rámci tohto návrhu začnú desiatky až stovky trestných konaní odznovu, pretože trestné veci zostanú na pôvodných súdoch, viacerí sudcovia zrejme odídu na nové súdy, a tým pádom začne opätovné nové konanie v týchto trestných veciach. A moja otázka je: Má ministerstvo spravodlivosti štatistický prehľad o ich počte? O počte väzobných vecí, kde by možno hrozilo uplynutie väzobnej lehoty? Celkové výdavky už boli spomenuté, 300 mil. korún pre súdy a prokuratúry. Dovoľte mi povedať pár slov a pár čísiel a to môže byť trošku unavujúce, ale čísla sú, myslím, v tomto zmysle objektívne. Stále na súdoch je problém s prieťahmi v konaní. Ale je tiež pravdou, že od minulého funkčného obdobia sa efektivita súdov zvýšila a počet nevybavených vecí klesol. A budem konkrétny. V agende T od roku 2001 do roku 2005 počet vybavených vecí vzrástol z 20 566 na 28 697. Teda o takmer 40 % a počet odsúdených osôb vzrástol o 27 %. Áno, v trestnej agende aj stúpol počet nevybavených vecí. Dôvod bol však pomerne jednoduchý, zvýšil sa počet obžalôb o 41,3 %, aj vďaka dobrej práci polície, aj vďaka dobrej práci prokuratúry. Odvolacie súdy od roku 2001 do roku 2006, to je rozdiel medzi tými dvomi rokmi, vybavili viac o 46,5 % vecí, 41 % viac osôb. Akonáhle sa nápad trestných vecí stabilizoval, resp. trochu znížil v roku 2006, začína sa znižovať aj počet nevybavených vecí. V minulom roku poklesol o viac ako 1 500 nevybavených vecí, teda len za prvý rok nižšieho nápadu bol pokles o 8,4 %. Civilná agenda. V roku 2001 bolo vybavených 99 328 vecí, v roku 2005 108 962 vecí, teda nárast o 9,6 %, takmer o 10 %. Rovnako sa v civilnej agende znižoval počet nevybavených vecí. V roku 2001 ich bolo 124 929, v roku 2006 už len 106 798, teda zníženie o 17 %. Agenda obchodná – okresné súdy. V roku 2001 bol počet nevybavených vecí 35 414, v roku 2005 31 643, teda zníženie o 12 %. V agende poručeneckej (P) neprišlo síce k poklesu nevybavených vecí kvôli stúpajúcemu nápadu a dnešný stav je asi na úrovni roku 2001, ale prišlo k značnému zvýšeniu efektivity. V roku 2001 bolo vybavených 32 938 vecí, v roku 2006 už 40 299 vecí. Teda zvýšenie vybavenosti o 22 %. A v zásade platí, že v každej agende prišlo buď k zvýšeniu efektivity v rozhodovaní pri zvýšenom nápade vecí, alebo k zníženiu počtu nevybavených vecí. Samozrejme, tie sú stále problém. Ale práve zmeny, ktoré sa odštartovali v minulosti, a nielen optimalizácia, lebo optimalizácia na to nemala veľký vplyv a znovu nebude mať ale ani vznik nových súdov, tak zabezpečila, že súdy sú dnes efektívnejšie a vedia, ako kolegyňa Žitňanská povedala, vybaviť už viac vecí, ako im napadne. A ešte sa dajú robiť ďalšie kroky. Ja privítam, keď ministerstvo spravodlivosti príde s ďalšími krokmi zvyšovania efektívnosti súdov. Ale investovanie do nových budov podľa mojej mienky tú efektivitu neprinesie. Navyše prinesie to aj logistické problémy. Už pán kolega Gál povedal, že sudcu nie je možné preložiť bez jeho súhlasu. Moja otázka znie, že či ministerstvo si je isté tým, že naplní stavy sudcov? To je vážna otázka... (Reakcia z pléna.) Budem rád. Stavy sudcov, ktoré vzniknú na novozriadených súdoch. Menší problém bude pri prokuratúre, kde je možné dočasné preloženie aj bez súhlasu prokurátora. Posledná poznámka k stabilite. Súdna sústava by asi mala byť stabilná. To je celospoločenský záujem. Sústavné vytváranie a zrušovanie súdov každé štyri roky k tej stabilite veľmi neprispieva. Podľa mojej mienky v roku 1996 bola situácia optimálna. Nebolo treba zriaďovať nové súdy a prokuratúry. Nebolo ich treba zriaďovať. Česká republika, ktorá mala pôvodnú štruktúru, nijaké nové súdy nezriaďovala. Bolo to rozhodnutie, ktoré bolo politické. Potom prišlo ku korekcii, nie úplnej, ale k zrušeniu niektorých súdov a prokuratúr a ani tá nebola ideálna, pretože aj tam bola politická diskusia. Spomínali ste, pani kolegyňa, Ružomberok. Ale veď pôvodný vládny návrh navrhoval zlúčenie súdov v Liptovskom Mikuláši a v Ružomberku. Ten návrh neprešiel v parlamente vo verzii, ktorú predložilo ministerstvo spravodlivosti ani vláda, a ja si myslím, že ani tento návrh neprejde v tej verzii, myslím si, že prejde v horšej verzii, ak otvorene mám povedať. Lebo lobistické záujmy jednotlivých okresných miest budú prevažovať. Už tá rozprava to trochu ukázala. Pán kolega Bobrík hovorí, že k okresnému mestu k statusu patrí súd a prokuratúra. To by nemala byť vec statusu podľa mojej mienky, ale len naozaj toho, čo je pre občana najlepšie. Tam sa môžeme líšiť. Čiže bolo to 1 : 1, dajme tomu. Teraz prichádza ďalší návrh vrátiť sa znovu naspäť, nie úplne, ale z veľkej časti. A moja otázka je, dobre, a po štyroch rokoch znovu zrušíme súdy a prokuratúry? Samozrejme, že nejde o ústavný zákon, ide o obyčajný zákon, a teda vládna koalícia má právo ho prijať prostou väčšinou. Rovnako ako budúca vládna koalícia má právo prijať prostou väčšinou, čo bude považovať za vhodné, ale nepovažujem to za dobrý krok k stabilite súdnictva. A keďže je skóre 1 : 1, ja si myslím, že by bolo dobré hľadať širšiu podporu naprieč politickým spektrom. Je to asi iluzórne očakávanie v stave, keď je akoby remíza, ale myslím si, že by prospelo stabilite súdnej sústavy. Z dôvodov, ktoré som spomenul, z dôvodov, pre ktoré si myslím, že tento návrh poškodí fungovanie justície, nebudem hlasovať za jeho schválenie. Ďakujem, pán predsedajúci.