M. Sabolová, poslankyňa: (2002-04-11):
Čiže, ja vás prosím, pán minister, ak dnes jeden rok porušuje lekár, vlastník zariadenia zmluvu, je na vás a vzhľadom na jeho činnosť, ktorú prevádza v samotných Pavlovciach ako lekár - gynekológ, kde je možné dať podnet na komoru, akým spôsobom sa tam veci dejú, bolo by veľmi dobré, aby ministerstvo, krajský, okresný lekár, ktorí konali, ale, bohužiaľ, listy, ktoré dostávajú dotyční, či už MUDr. Lichvár či obec, či okresný úrad, sú vždy len z jednej strany, a preto vás prosím o posúdenie. Odpovedali ste už pani poslankyni Aibekovej na interpeláciu, ale od októbra sa nič neudialo a zástupca ministerstva zdravotníctva sa tvári, ako keby na ministerstve nebol žiaden podnet. Ja vás prosím, pán minister, aby sa tá vec vyriešila, pretože skutočne dochádza k porušeniu etických, morálnych zásad v zdravotníckom stave vôbec. J. Migaš, predseda NR SR: Pán minister bude reagovať, nech sa páči. R. Kováč, minister zdravotníctva SR: Pani poslankyňa, súhlasím s vami, že dochádza k porušeniu etických princípov. Dokonca sme presvedčení, že došlo k porušeniu kúpnej zmluvy, a preto sme iniciovali prostredníctvom krajského lekára, pretože to patrí do jeho kompetencie, preskúmanie na Fonde národného majetku. Pravda je ale taká, že naozaj Fond národného majetku je z právnej stránky jediný relevantný konštatovať porušovanie kúpnej zmluvy v príslušnom paragrafe a na náš podnet to skúmal. Nie som spokojný so závermi a budem o týchto záveroch viesť konzultácie s pánom prezidentom Fondu národného majetku. Ale moja úloha alebo moja poloha sa končí vo forme konzultujúceho, ale nie vo forme... (Hlasy v sále.) Podanie návrhu na zrušenie dáva krajský lekár za porušovanie a aj ho už dal. Takže moja úloha sa končí v tom, aby som sa pokúsil presvedčiť pána prezidenta Fondu národného majetku, že naozaj dochádza k porušeniu kúpnej zmluvy. Ministerstvo pre správu a privatizáciu má pravdu v tom, že toto zariadenie zaradilo ministerstvo zdravotníctva do privatizácie, ale ministerstvo zdravotníctva už nie je v tejto chvíli právne relevantné. J. Migaš, predseda NR SR: Ďakujem, pán minister. Ďalšiu otázku položil pán poslanec Engliš pánu ministrovi spravodlivosti Jánovi Čarnogurskému, otázka znie: „Ste presvedčený, že v prípade konania správkyne konkurznej podstaty dr. Melánie Burdovej v spoločnosti ASKO postupoval súd v súlade so zákonmi tejto krajiny? Respektíve funkcionári tohto súdu? (Krajský súd v Košiciach.)“ Odpovedá minister spravodlivosti, nech sa páči. J. Čarnogurský, minister spravodlivosti SR: Pán poslanec, po oboznámení sa s obsahom veci v dôsledku vašej otázky odpovedám, že podľa môjho názoru a podľa názoru ministerstva spravodlivosti bol postup vedenia krajského súdu pri prešetrovaní sťažnosti správny a správkyňa konkurznej podstaty spoločnosti úpadcu ASKO a. s. Košice postupovala v súlade s platnými zákonmi. Správkyňa konkurznej podstaty urobila všetko potrebné na to, aby udržala zamestnanie pre 70 zamestnancov spoločnosti úpadcu. V konkurznom konaní je režim ďalšieho prevádzkovania podniku úpadcu v zmysle § 14b zákona o konkurze a vyrovnaní. Činnosťou správkyne nedošlo k poškodeniu veriteľov. Pán poslanec, mám o niečo podrobnejšiu správu predsedu Krajského súdu v Košiciach, ktorý mi o tejto veci píše, potom vám ju odovzdám. Myslím si, že sa môžete presvedčiť o tom, že naozaj správkyňa podľa podkladov, ktoré mám, postupovala správne. J. Migaš, predseda NR SR: Pán poslanec Engliš. Zapnite mikrofón pánu poslancovi. Nech sa páči. A. Engliš, poslanec: Pán minister, bohužiaľ, ja mám iné vyjadrenia. Myslel som si, že to budeme vedieť riešiť v rámci otázky. Správkyňa uhrádza staré záväzky, t. j. záväzky, ktoré boli splatné pred dňom vyhlásenia konkurzu. Mám konkrétne aj faktúry, aj všetky náležitosti, ktoré máte aj vy na ministerstve spravodlivosti. Vzhľadom na to, že tu nie je taký čas, aby sme mohli o tom medzi sebou diskutovať, môžeme si to síce vymeniť, no žiadam vás, aby ste to riešili. Mám otázku, či to budete riešiť. Ak vám to v interpeláciách podrobne vysvetlím, aj tomuto parlamentu, samozrejme, že budem žiadať, aby sa do toho zapojili aj obidva výbory, ktoré majú čo do toho hovoriť. Pretože jednoznačne na základe zistení, ktoré mám k dispozícii, mám podozrenie, že krajský súd kryje nezákonné úkony správkyne konkurznej podstaty. Čiže žiadam vás, aby ste prešetrili toto podozrenie, ktoré je na základe mojich informácií podľa mňa opodstatnené. J. Migaš, predseda NR SR: Pán minister. J. Čarnogurský, minister spravodlivosti SR: Pán poslanec, ale aj na toto mám odpoveď v liste predsedu Krajského súdu Košice. Áno, predseda krajského súdu to prešetroval a píše: „Je pravdou, že správkyňa uhradila staré faktúry pred vyhlásením konkurzu, avšak len v prospech firiem, ktoré sú najväčšími dodávateľmi komponentov nevyhnutných na zabezpečenie chodu výroby úpadcu firmy ASKO Košice a tým aj zabezpečenie zamestnania pre 70 zamestnancov firmy úpadcu“. Správkyňa podľa podkladov, ktoré mám, sa snažila udržať výrobu v podniku, ktorý je v konkurze, to je jej povinnosťou podľa zákona o konkurze a vyrovnaní. Podľa toho, čo vyplýva z týchto údajov, robila to účelným spôsobom. Neprekročila žiadny zákon a vďaka tomu aj zachránila chod výroby tejto spoločnosti, a preto nemám dôvod nejako meniť predošlú časť svojej výpovede, lebo podľa môjho názoru postupovala správne. J. Migaš, predseda NR SR: Ďalšiu otázku položil pán poslanec Engliš generálnemu prokurátorovi Milanovi Hanzelovi, otázka znie: „Bol zásah „kukláčov“ voči funkcionárom HZDS z Banskej Bystrice v súlade so zákonmi Slovenskej republiky?“ Odpovedá generálny prokurátor. Nech sa páči, pán Hanzel. M. Hanzel, generálny prokurátor SR: Vážený pán predseda Národnej rady, vážený pán poslanec, Generálnej prokuratúre ani Krajskej prokuratúre v Banskej Bystrici, ani Okresnej prokuratúre vo Zvolene nebol doručený podnet požadujúci preskúmanie zákonnosti príslušníkov Policajného zboru, týkajúci sa zásahu špeciálnej jednotky pri obci Budča voči posádke vozidla. Pripúšťam, že v tomto momente toto konštatovanie už nemusí byť pravdivé, že na tieto orgány mohol byť doručený podnet alebo trestné oznámenie. Samozrejme, že udalosť ako Generálnej prokuratúre, tak aj generálnemu prokurátorovi je známa. Každý zásah špeciálnej jednotky musí byť v prvom rade vyhodnotený služobnými orgánmi Policajného zboru, okrem týchto orgánov dôvodnosť a tým aj zákonnosť zásahu prešetruje inšpekcia ministra vnútra. Výsledky vyhodnotenia či prešetrovania nie sú mi známe. Zákon o zásahu bez náležitého objasnenia všetkých súvislostí momentálne posúdiť neviem. J. Migaš, predseda NR SR: Pán poslanec Engliš, nech sa páči. A. Engliš, poslanec: Pán generálny prokurátor, ja sa vás to isté spýtam, položím vám tie isté otázky, aké som už položil v tejto miestnosti predtým. Keby išlo o vašich najbližších, ktorých 15 minút držia pod odistenou nabitou zbraňou na hlave a medzi lopatkami, či by ste takisto postupovali a povedali by ste, že nebol daný podnet. Nič viac. Len chcem, aby ste na toto pred snemovňou odpovedali. M. Hanzel, generálny prokurátor SR: V takomto prípade by som nepostupoval vôbec, pretože by som bol z celého konania vylúčený. (Smiech a hlasy v sále.) J. Migaš, predseda NR SR: No, dobre, tak pôjdeme ďalej. Ďalšiu otázku položil pán poslanec Ivan Hudec. (Hlasy v sále.) Pán poslanec Hudec nie je prítomný. Pán poslanec Oberhauser je tu, je prítomný. Otázka pre pána generálneho prokurátora znie: „Aké kroky podniká Generálna prokuratúra Slovenskej republiky v súvislosti s krachom Devín banky voči pracovníkom Národnej banky Slovenska za zanedbanie dohľadu nad činnosťou Devín banky?“ Odpovedá generálny prokurátor pánu poslancovi Oberhauserovi, nech sa páči. M. Hanzel, generálny prokurátor SR: Generálna prokuratúra v súvislosti s krachom Devín banky eviduje celkovo šesť podaní. Z týchto podaní v prevažnej miere obsahovo sú zamerané k oznámeniu okolností, ktoré nasvedčujú o vykonaní neobvyklých operácií. Takéto okolnosti sú zrejmé najmä z protokolu o komplexnej dohliadke vykonanej v Devín banke Národnou bankou Slovenska. Ďalšie podanie poukazuje na okolnosti ohľadne potencionálneho investora v Devín banke a sú to aj z médií známe okolnosti. Zaujímavosťou je, že prvé trestné oznámenie podala Národná banka. Všetky tieto podania sme prerokovali na odbore trestnej kriminality. Tieto podania boli odstúpené v závislosti od druhu, buď na preverenie Prezídiu Policajného zboru, alebo vyšetrovateľovi Policajného zboru. Jedno z týchto podaní sa dotýka aj priebehu konkurzného konania vyhláseného Krajským súdom v Bratislave. Preverovanie, či už vyšetrovateľom alebo políciou, zatiaľ nebolo skončené, pričom poukazujem na to, že vo veci sa aktívne robí. Treba mať na zreteli aj to, že skutočne ide o skutkovo právnu a aj obsahovo náročnú záležitosť. Príslušný prokurátor z referátu korupcie Generálnej prokuratúry mi podáva pravidelné správy o pohybe v týchto veciach. Konkrétne podanie, z ktorého by sa javilo podozrenie zo spáchania trestného činu zamestnancami Národnej banky v súvislosti s dohľadom nad činnosťou, na našu prokuratúru doručené nebolo. Treba mať však na zreteli, že zodpovednosť bankového dohľadu alebo neplnenie si povinností bankového dohľadu musí vyplynúť z celkového prešetrenia, čiže po vyhodnotení dôkaznej situácie sa bude rozhodovať o trestnoprávnej zodpovednosti fyzických osôb, ktoré zavinili nielen krach banky, ale aj prípadne zanedbali bankový dohľad. J. Migaš, predseda NR SR: Pán poslanec, nech sa páči, doplňujúca otázka. V. Oberhauser, poslanec: Ďakujem, pán generálny prokurátor. Ja som sa svojou otázkou zameral najmä na Národnú banku Slovenska, lebo je jasné, že vo vzťahu k Devín banke sa určité veci otvorili a konalo sa. Konkrétne mi ide o to, že začiatkom roku 2000 bankový dohľad urobil analýzu, z ktorého sa jasne ukázalo, že v Devín banke sa porušujú zákony a doslova, že v Devín banke dochádza k takým činom, ktoré jednoducho sú trestnoprávneho charakteru, lebo sa nezaúčtovávali pohľadávky, nezaúčtovávali položky, ktoré proste nemali oporu v písomnej dokumentácii atď., požičiavalo sa zadarmo, požičiavalo sa vlastným akcionárom atď., atď. a bankový dohľad mal povinnosť konať a takisto aj vedenie Národnej banky ako orgán, ktorý je vlastne nad bankovým dohľadom, lebo v tom čase tam bola vzájomná previazanosť a jednoducho bol len súčasťou Národnej banky a bankový dohľad zneužil právomoc verejného činiteľa, keď nevykonal to, čo mu zákon ukladá, neuvalil na banku nútenú správu a neuzavrel ju. Čiže v tomto zmysle sa pýtam, či bude Generálna prokuratúra konať, aby vyvodila dôsledky voči zodpovedným funkcionárom Národnej banky, ktorí spôsobili štátu škodu v niekoľkých miliardách korún tým, že nekonali. Ďakujem. M. Hanzel, generálny prokurátor SR: Upresním. J. Migaš, predseda NR SR: Generálny prokurátor. M. Hanzel, generálny prokurátor SR: Prvé podanie z Národnej banky sa týkalo vlastne toho, že konatelia Devín banky odmietali bankovému dohľadu predložiť požadované doklady. Preto sa obrátili na Generálnu prokuratúru. V každom prípade vás ubezpečujem, že ak bude dôvod, trestnoprávna zodpovednosť bude vyvodená nielen voči predstaviteľom Národnej banky a eventuálne aj voči ďalším činovníkom, ktorí majú dozor alebo mali mať dozor, či dohľad nad peňažným trhom. J. Migaš, predseda NR SR: Ďalšiu otázku položil pán poslanec Engliš ministrovi vnútra pánu Šimkovi. Otázka znie: „Ste presvedčený, že „kukláči“ postupovali voči funkcionárom HZDS z Banskej Bystrice v súlade so zákonom?“ Odpovedá minister vnútra.