Lipšic, Daniel, poslanec NR SR (2013-02-14):
Ďakujem veľmi pekne. Vážená pani predsedajúca, vážené kolegyne, vážení kolegovia, asi 20 mil. eur ročne by mohla ušetriť verejná správa v Slovenskej republike, ak by mestá a obce presunuli z komerčných bánk do Štátnej pokladnice viac ako 600 mil. eur pochádzajúcich najmä z podielových daní. Tieto peniaze každoročne skončia ako výnosy, resp. zisk komerčných bánk. Ak by účty miest a obcí boli v Štátnej pokladnici, o túto sumu by sa napríklad mohlo znížiť daňové zaťaženie občanov Slovenska. Pri analýze možných úspor a zároveň súčasnej neefektivity verejnej správy narazí každý záujemca o túto problematiku na zaujímavý fakt. Kým štát, ale aj mestá a obce si požičiavajú za sadzby často okolo 4 %, priemer nových úverov je 3,25 %. Na účtoch miest a obcí v komerčných bankách leží aktuálne 660 mil. eur, čo sú verejné financie. Takmer celá suma, 90 % z tejto sumy, je uložená na neúročených alebo veľmi biedne úročených bežných účtoch, teraz za sadzby okolo 0,2 %. Tento úrokový rozdiel, tzv. diferenciál, v hodnote cez 3 % eur zodpovedá približne 20 mil. eur ročne. Je to podobné nehospodárne správanie, ako keď si v banke A požičiate spotrebný úver v hodnote 500 eur za 4 %, pričom v banke B máte bežný účet, na ktorom máte rovnakých 500 euro úročených 0 %. Má to logiku? Nie. Teda v prípade, ak nie ste dobrovoľný sponzor komerčného bankového sektora. Ak by ste podobne postupovali v súkromnom sektore, zrejme by ste obratom prišli o svoje miesto. Vo verejnej správe to ale takto zjavne nefunguje. Verejná správa má dve zložky, dve dominantné zložky: štátnu správu a samosprávu. Obe majú podobnú obdobnú úlohu: efektívne spravovať naše dane a náš spoločný majetok a poskytovať nám dohodnuté služby. Kým ale jedna časť, štátna správa, sa s týmto problémom úrokového diferenciálu vyrovnala jednoducho a bez problémov zákonom prikazujúcim štátnym inštitúciám viesť účty v Štátnej pokladnici, v samospráve straty z úrokového diferenciálu pretrvali a pretrvávajú. Štátna pokladnica je pritom pre mestá a obce otvorená a pár lastovičiek, napr. Turčianske Teplice, v nej svoje účty má. Štátna pokladnica totiž má aj výhodu, ktorú komerčné banky neponúkajú. Okrem spomenutej úspory pre verejné financie ponúka aj unikátnu ochranu pred exekúciami a o týchto problémoch s exekúciami mnohé mestá, niekedy aj nezákonnými exekúciami alebo veľmi problémovými exekúciami, mnohé mestá niečo vedia, či Banská, alebo Považská Bystrica. Takže kde je problém s presunom týchto verejných financií do Štátnej pokladnice? Pri výmene názorov zo Združení miest a obcí Slovenska dokázala Štátna pokladnica vyvrátiť všetky uvádzané argumenty ZMOS-u. Osobne vidím možno jeden jediný vecný argument, hoci neuvádzaný ZMOS-om, aktuálne limitujúci presun vkladov miest do Štátnej pokladnice. Banky totiž zvyknú podmieňovať poskytnutie úverov tým, že mestá k nim presunú svoj platobný styk, resp. občas mestám uvádzajú, že to zlepšuje ich bonitu. Umožňuje to bankám zarábať viac nielen na samotnom úvere, ale aj na vkladoch a prevodných príkazoch a tiež ľahšie vymáhať a inkasovať splátky úverov. S bonitou mesta ako klienta z pohľadu úverového rizika to ale nemá nič spoločné, iba s bonitou pohľadávky. Odhliadnuc od faktu, že takýto bundling, teda podmieňovanie poskytnutia jednej služby využitím inej služby, je zo strany bánk na hrane súladu s platnými európskymi legislatívnymi snahami. Argument úplne padne pri porovnaní so štátom. Ten si požičiava mnohonásobne viac, pričom platobný styk realizuje iba vo svojej banke, teda v Štátnej pokladnici. Teda stačí v zákone rozšíriť takúto úpravu zo štátu na celú verejnú správu a problém bude vyriešený. Akékoľvek podmienky tohoto druhu v úverových zmluvách by museli ustúpiť zákonu a ušetrených 20 mil. eur, čo je zisk súkromných bánk, by si štát a komunálna sféra mohli spravodlivo rozdeliť a najlepšie o túto sumu znížiť dane občanom. Čiže otázka znie, či nestojíme o 20 mil. eur. Naviac nová makroprognóza prináša zhoršenie pre štátny rozpočet vo výške vyššej ako 200 mil. eur. Na nereálnosť štátneho rozpočtu, ktorý bol v tejto snemovni schválený v decembri, bolo poukazované už v čase jeho schvaľovania. Dokonca sme pánovi Ficovi poslali v júni minulého roku aj návrh opatrení na sanáciu rozpočtu v podobe zamedzení alebo výrazného limitovania podvodov na DPH a reformy verejnej správy. Toto je ďalšia možnosť, ako ozdraviť alebo pomôcť ozdraveniu verejných financií. Registrujem, že mesiac, dva, ten návrh bol podaný niekedy v októbri, novembri, svoje aktivity vyvíja aj ministerstvo financií. Myslím, že by bolo dobré prijať tento zákon teraz a nečakať pol roka, ďalšiu lehotu polročnú po neschválení tohoto návrhu zákona len preto, že ide o návrh poslanecký a opozičný. Pretože buď nám ide o vecné riešenia, o snahu sčasti sanovať štátny rozpočet, alebo, práve naopak, o politikárčenie, a to, samozrejme, ukáže až následné hlasovanie. Preto si vás dovoľujem požiadať, pani poslankyne, páni poslanci, o podporu tohto návrhu novely zákona. Ďakujem vám veľmi pekne.