J. Baška, poslanec: (2002-11-12):
V mojom príspevku do rozpravy sa chcem dotknúť len jednej časti programového vyhlásenia, a to rozvoja informačnej spoločnosti. Aj tejto časti chýbajú konkrétne kroky, ktoré by mala vláda vykonať. Je pekné, že vláda si uvedomuje výzvy informačného veku, ale je potrebné tieto výzvy aj nejakým spôsobom podporiť a uviesť do reálu aj na Slovensku. V programovom vyhlásení by sa nemali nachádzať vety typu, citujem: „Vláda bude presadzovať čo najširšie informovanie verejnosti o činnosti orgánov štátnej správy prostredníctvom internetu“. Sú to len holé konštatovania, z ktorých nie je známa žiadna pridaná hodnota. Z vlastných skúseností a pôsobenia v podnikovej sfére viem, čo obnáša získať relevantné informácie, a aké dôležité sú, či už pri zostavovaní strategického alebo podnikateľského plánu, jeho realizácii, vyhodnotení a kontrole. Podnik, v ktorom som pôsobil, investuje značné množstvo finančných prostriedkov práve do oblasti informačných technológií, ktoré potrebnú údajovú základňu dokážu zabezpečiť. Veľmi dobre si uvedomuje, že len tak môže prežiť v silnom konkurenčnom prostredí a dokonca využívaním informačných systémov a technológii získať konkurenčnú výhodu. Toto by si mala uvedomiť aj vláda, ak chce efektívne vládnuť tomuto štátu. Štát podobne ako iné spoločnosti môže v praxi len ťažiť zo zavádzania a následného využívania informačných technológií a systémov. Zoberme si len celosvetový trend informatizácie, každá krajina, ktorá sa venuje podpore IT, je na vysokej ekonomickej a hospodárskej úrovni. Ďalším príkladom je TOP 10 najbohatších spoločností na svete, medzi ktoré patria aj spoločnosti z IT priemyslu. Aj Európska únia si uvedomuje svoju slabú stránku práve v oblasti informačných technológií a zaostáva aj za Spojenými štátmi. Veľmi dôležitým prvkom, na ktorý sa v programovom vyhlásení zabudlo, je prijatie národnej stratégie rozvoja informačnej spoločnosti a následne podpora takejto stratégie vytvorením, prijatím a zavádzaním projektov akčných plánov, ktoré zabezpečujú ich uvedenie do praxe. V takejto stratégii musia byť prijaté základné ciele, smery, právne predpisy a zadania realizačných programov a projektov rozvoja informačnej spoločnosti v nadväznosti na pristúpenie Slovenskej republiky k spoločnému akčnému plánu e-Europe+ kandidátskych krajín EÚ, ktorého cieľom je pripojenie sa k budovaniu informačnej spoločnosti Európskej únie, v ktorom sa okrem iného hovorí, že treba urýchliť poskytovanie primeraných komunikačných služieb pre všetkých, poskytovať lacnejší internet, vychovávať mládež v digitálnom veku, zakladať na znalostnej ekonomike, podporovať e-obchod a s ním spojený elektronický podpis. Zavádzať inteligentné dopravné systémy a sprístupniť celú verejnú správu on-line. V programovom vyhlásení nie je vôbec zmienka o tom, ako bude vláda postupovať v dobudovaní štátnej siete Govnet. Nie je ujasnená cieľová predstava a koncepcia štátneho informačného systému. Pri výberoch informačných systémov a technológií neexistuje prakticky žiadna koordinácia rezortov, čo spôsobuje medzi iným aj roztrieštenosť finančných prostriedkov. Naskytá sa otázka, či vláda bude mať tú silu a vytvorí orgán štátnej správy, ktorý bude koordinovať všetky aktivity súvisiace so zavádzaním a podporou informačných technológií a nielenže, ako sa konštatuje v programovom vyhlásení, pripraví podmienky pre vznik takéhoto regulačného orgánu. Ďalším opomenutým bodom je rozvoj a skvalitnenie verejnej správy pomocou informačných systémov. Základným cieľom je pomocou informačných technológií zlepšiť služby občanom poskytovaných verejnou správou a tiež zefektívniť ekonomické procesy vo verejnej správe. Výhodami potom je, zlepšenie rozhodovacích procesov, lepšie prepojenie medzi rezortmi, zvýšená prístupnosť verejných informácií občanom, úradom, prepojenie verejnej správy so samosprávou, VÚC, mestami a obcami, transparentné nakladanie s verejnými financiami, nemalé zníženie nákladov na prevádzku verejnej správy, zvýšenie informačnej gramotnosti, poriadok vo verejnom obstarávaní. Pri nedostatočnom a pomalom zavádzaní informačných technológií dochádza k veľkým hospodárskym stratám. Spomeniem len taký IACS, ako dlho sa už vyberá. Pýtam sa, má vôbec štát záujem na sledovaní a kontrole dotácií z európskych fondov do poľnohospodárstva? Je to zámer vlády, nemať takéto záležitosti pod kontrolou? Vie vláda, ako je nakladané s takýmito prostriedkami? Neoddeliteľnou súčasťou rozvoja informačných technológií je aj transparentné, liberalizované telekomunikačné prostredie, ktoré bude musieť vláda podporiť zmenou telekomunikačného zákona, napríklad sprístupní poslednú míľu takzvaného local loop unbundling, ako to už spomínal dnes pán Jasovský, tento zákon neprešiel prednedávnom v parlamente. Sprístupniť túto poslednú míľu alternatívnym poskytovateľom telekomunikačných služieb a tým umožniť výber lacnejších služieb, čo v konečnom dôsledku znamená zvýšenú penetráciu prístupu obyvateľstva na internet. Čo sa týka rozvoja informačnej gramotnosti, toto bolo už dnes niekoľkokrát spomínané, spomenul to aj môj kolega Dušan Čaplovič, vôbec nie je v programovom vyhlásení spomenutý projekt Infovek. Pre tento projekt, vláda by mala urobiť všetko pre to, aby bol skončený do konca roku 2004. Samozrejme, vláda by mala riešiť a zamedziť odchodu mladých, ale vedomostne zdatných, vzdelaných ľudí do zahraničia. Vláda by mala ďalej podporiť zapojenie súkromného sektora do informačných programov Európskej únie a ukázať, že aj Slovensko má spoločnosti a odborníkov z takejto oblasti s pridanou hodnotou. Ďalej by mala podporiť aktivity tých spoločností, ktoré dokážu prispieť k rastu ekonomiky exportom informačných technológií. Podporiť podnikateľské prostredie IT konkrétnymi legislatívnymi a ekonomickými opatreniami. Z príkladov, ktoré by sa mohli realizovať ihneď, spomeniem snáď vytvorenie jednotnej štruktúrovanej prezentácie Slovenskej republiky ako celku pomocou informačných technológií, vytvorenie národného informačného systému cestovného ruchu Slovenskej republiky s podporou štátu. Všetky takéto a podobné kroky majú pozitívny vplyv na rast HDP, rast exportu, zvýšený príjem do štátneho rozpočtu, zníženie nezamestnanosti, rozvoj regiónov a v nemalej miere prezentáciu Slovenskej republiky v zahraničí a zvýšenie jej kredibility. Zavádzaním informačných systémov a technológií môže vláda tomuto štátu významným spôsobom ušetriť financie vo výdavkovej časti štátneho rozpočtu a nešetriť takým spôsobom, o akom sa v súčasnosti diskutuje, že sa siaha na platy štátnych úradníkov. Nakoniec vyzývam vládu, aby sa začala vážnejšie a vo vyššej miere venovať rozvoju a podpore informačných technológií, pretože na Slovensku sa dá pre ne vytvoriť skutočne veľký priestor, z ktorého môže v budúcnosti profitovať každý občan tejto republiky. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.) Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Ďalej v rozprave vystúpi pán poslanec Maroš Kondrót, pripraví sa pán poslanec Urbáni. Nech sa páči.