J. Berényi, poslanec: (2006-12-07):
Tá malá suma sa týka rozvojovej pomoci v rámci kapitoly ministerstva zahraničných vecí. Vystupujem k tejto téme aj z toho dôvodu, lebo v slovenskom parlamente sa doteraz veľmi nerokovalo a nehovorilo o tejto politike napriek tomu, že vo vyspelých európskych krajinách sa hovorí veľa o rozvojovej pomoci. Majú na to zriadené samostatné ministerstvá s veľkým rozpočtom, o ktorých poslanci rokujú dlho, debatujú o výške rozvojovej pomoci, o tom, ako prerozdeľovať tie prostriedky a kam nasmerovať tie prostriedky. Hneď na úvod treba povedať, že, samozrejme, Slovensko zatiaľ nedisponuje ešte takými prostriedkami, aby sme mohli podobným spôsobom podporovať tretí svet, ale už sa to začína rozbiehať aj u nás. Keďže som bol za tento program zodpovedný za minulé obdobie, dovoľte mi povedať, že som mal veľa stretnutí s občanmi o tejto téme a sú ochotní podporovať rozvojový svet, ale spýtajú sa na to, že akým spôsobom sú využité peniaze. Ale stretol som sa aj s takými otázkami, že načo podporujeme rozvojový svet, keď máme takého obrovské výzvy v oblasti sociálnej politiky, zdravotníctva a školstva. Treba na tieto otázky odpovedať jednak s tým, že zaväzujú nás k tomu medzinárodné záväzky, aby sme podporovali tretí svet, najmä v rámci OSN, OECD a EÚ. Je to aj naša morálna povinnosť, ale nielen, je to aj veľmi pragmatická politika preventívnej migračnej politiky. Veď úprimne povedané a trošku politicky nekorektne, je stále lepšie podporovať štáty západného Balkánu, podporovať ich hospodárky rozvoj alebo mierové riešenia spolunažívania národnosti v tomto regióne, ako riešiť migráciu z týchto krajín v prípade nechceného vojenského konfliktu, ako sme boli toho svedkami v 90. rokoch. Ale je to rozvojová pomoc voči týmto krajinám aj vo vybudovaní potenciálnych spojeneckých väzieb na medzinárodnej scéne, veď aj tieto štáty sa stanú skôr či neskôr štátmi Európske únie. A zároveň z tohto fondu sme podporovali aj alebo sme reagovali na medzinárodné požiadavky podpory rekonštrukčných prác v juhovýchodnej Ázii po prílevovej vlne pred dvoma rokmi. Rozvojová pomoc na Slovensku sa skladá vo viacerých častiach napríklad z bilaterálneho programu pomoci, z členských príspevkov do medzinárodných organizácií, ale aj z odpustenia dlhov. Aj keď v súčasnosti, a je to aj v štátnom rozpočte, Slovenská republika vykazuje nárast vládnych výdavkov na rozvojovú pomoc, treba zdôrazniť, že je to práve kvôli vlaňajšiemu odpusteniu dlhov pre Sudán a Afganistan a nie z dôvodu nárastu bilaterálnej pomoci v roku 2007 v porovnaní s rokom 2006. Keďže ani týmto prírastkom s odpustením dlhov nesplníme cieľ Európskej únie postupne dosiahnuť podiel rozvojovej pomoci v nových členských krajinách v roku 2010 na úrovni 0,17 % z HDP, je to momentálne 0,13 HDP, navrhujeme, tri poslanecké kluby opozície, aby bilaterálna pomoc Slovenskej republiky bola zvýšená o cca 71 mil. Sk. Je dôležité poznamenať, že prostriedky tejto bilaterálnej pomoci sú využité výlučne tými mimovládnymi organizáciami a podnikateľmi zaregistrovanými v Slovenskej republike, ktorí sú aktívni v rozvojovom svete, najmä v štátoch západného Balkánu, Ukrajiny, Bieloruska a tak ďalej. To znamená, že prostredníctvom bilaterálneho programu podpory rozvojových krajín zároveň napomáhame slovenským mimovládnych organizáciám a podnikateľom činným mimo hraníc Slovenskej republiky. Náš návrh obsahuje presun z kapitoly Všeobecnej pokladničnej správy na valorizáciu platov v štátnej správe z dôvodu, že vláda Slovenskej republiky mieni zaviesť 20-percentné zníženie počtu pracovníkov v štátnej správe. Navrhnutá príslušná kapitola VPS však túto zmenu neodzrkadľuje, práve naopak, počíta s valorizáciou platov popri súčasnom počte pracovníkov. V druhej časti, ako som to hovoril, dovoľte, aby som sa vyjadril vo všeobecnosti k predkladanému návrhu. Chcel by som začať tým, že pre mňa sa včera večer predsa niečo stalo, keď som počul vystúpiť pána poslanca Ivana Miloša k štátnemu rozpočtu, pretože povedal veľmi závažné veci a jeho tvrdenia boli podložené číslami, súvislosťami, s určitou konštrukciou a poukázaním na vnútornú filozofiu tohto rozpočtu. On vlastne hovoril, že síce sú podporované dôležité časti v štátnom rozpočte, ale neadekvátne sú podporované práve tie časti, ktoré sa týkajú trvalo udržateľného ekonomického rozvoja Slovenskej republiky. Počuli sme, že je tam menej peňazí, než by bolo vhodné na podporu vzdelanostnej ekonomiky, znalostnej ekonomiky, a je tam menšia podpora výstavby diaľnic, než by momentálna ekonomika nám to dovolila. Na druhej strane sme počuli, že kde je nárast. A nárast je práve v rezerve predsedu vlády a v poľnohospodárstve. Nie je to žiadne tajomstvo, že určite rezerva vlády alebo nárast tejto položky nebude dôvodom trvalo udržateľného rozvoja Slovenskej republiky a, bohužiaľ, musím povedať, že pravdepodobne v blízkej budúcnosti nebude to ani poľnohospodárstvo. Vieme veľmi dobre, a to nemôže popierať ani opozícia, že zaznamenáme prudký pokles nezamestnanosti v tejto krajine. A je to aj vďaka tomu, že sa nám podarilo prilákať zahraničných investorov. Nepopierateľne však medzi tými investormi sú takí, ktorí prišli jedine preto, aká je úroveň súčasných miezd na Slovensku, to znamená, že ak bude nárast miezd, títo investori môžu aj odísť a je to veľmi závažný argument k tomu, aby sme začali budovať alternatívnu ekonomiku, aby sme začali riešiť tento problém teraz už v štátnom rozpočte 2007, aby sme začali s prípravou na tie časy, povedzme 5 až 7 rokov odteraz, alebo 10 rokov, keď začínajú určití investori odchádzať zo Slovenska. A príprava sa má začať práve podporou znalostnej ekonomiky, vedy a výskumu. To, čo sa dá popierať práve tomuto štátnemu rozpočtu, je to, že rieši síce problémy dneška, v súčasnosti nepopierateľné, sú tam riešenia, dá sa o nich diskutovať, či sú dobré riešenia, alebo zlé, ale sú riešenia ohľadom súčasných problémov, ale je veľký otáznik nad tým, či tento štátny rozpočet už mieni riešiť aj problémy budúcnosti. Táto vládna koalícia, súčasná vládna koalícia je nepopierateľne vo veľmi dobrej situácii. Veď nikdy doteraz takéto vnútorné príjmy neboli k dispozícii ako súčasné príjmy v štátnom rozpočte a nikdy doteraz Európska únia neplánovala napomôcť k rozvoju východoeurópskym krajinám ako práve teraz. Práve preto sa pýtame na to, že skutočne by nebolo vhodnejšie v tomto štátnom rozpočte nájsť iné priority, ako sú v súčasnosti. Či v skutočnosti stačí uspokojiť tie najhlasnejšie a najsilnejšie sociálne skupiny alebo lobistické skupiny alebo či by sa nedali nájsť peniaze aj na dôležitejšie priority. Ja ako občan tohto štátu by som očakával na prejav pána poslanca Mikloša reakciu možno od prítomných ministrov vlády Slovenskej republiky. Nestalo sa to tak, a neviem prečo, doteraz. Keď bude, tak som veľmi rád, pán minister, lebo čakám, aby s podobnou filozofiou, resp. číslami poukázali na to, že pán Mikloš sa mýlil alebo my opozícia sa mýlime. Dúfam, že to tak, ale nemyslím si, doteraz, že je to tak. Ale čakám, samozrejme, na váš príhovor, pán minister financií. Ale počuli sme reakcie od opozičných poslancov a väčšinou to neboli reakcie na slová pána poslanca alebo na slová opozičných, ale skôr to bola kritika na predošlé obdobie. Skôr to bola kritika na to, čo sa nám podarilo alebo nepodarilo za posledné roky vládnutia. Chcel by som vás upozorniť, páni poslanci z koalície, že s kritikou Dzurindovej vlády sa dalo vyhrať voľby v roku 2006, ale pravdepodobne s touto kritikou sa nedá vyhrať voľby už v roku 2010, ale dá sa vyhrať voľby s takým štátnym rozpočtom, ktorý nám umožní práve trvalo udržateľný rozvoj nabehnúť v Slovenskej republike. Zdá sa mi, že tento štátny rozpočet nám dáva šancu, opozícii. Ďakujem pekne. (Potlesk.)