M. Číž, podpredseda NR SR: (2006-10-19):
Ďalšou otázkou vyžrebovanou v uvedenom poradí je otázka pána poslanca Horvátha Juraja, ktorú položil ministrovi zahraničných vecí Slovenskej republiky Jánovi Kubišovi. Otázka znie: „Aké ďalšie kroky sa pripravujú pre oživenie Zmluvy o Ústave pre Európu, resp. aké kroky členské štáty prijmú v prípade, že pokračovanie ratifikačného procesu nebude reálne?“ Nech sa páči, pán minister. Zároveň by som poprosil, aby ste uviedli ukončenie odpovede. J. Kubiš, minister zahraničných vecí SR: Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, ja som veľmi rád, že som dostal túto otázku, pretože sa dotýka jednej z najdôležitejších oblastí, o ktorých v rámci Európskej únie niekedy diskutujeme a niekedy aj nie. Ale pritom je to otázka natoľko dôležitá, že si podľa môjho názoru jednoducho zasluhuje podstatne väčšiu pozornosť, než si udeľujeme doma a než jej udeľujeme aj v rámci tých našich rokovaní, formálnych alebo neformálnych na pôde Európskej únie. Ako viete, vážené panie poslankyne a vážení páni poslanci, predstavitelia členských krajín Európskej únie prijali na zasadaní Európskej rady 15. a 16. júna tohto roku tzv. prístup dvojitého alebo súbežného konania tzv. twin track approach a Rada tak vyjadrila podporu pokračovania ratifikačného procesu ústavnej zmluvy, ale zároveň zdôraznila záväzok pokračovať v hľadaní odpovedí na otázky inštitucionálnej reformy. Bol stanovený harmonogram, ktorý je v zásade rozdelený na dve etapy. V prvom polroku budúceho roku predloží nemecké predsedníctvo, ktoré bude teda predsedať Európskej únii v tomto období, hodnotiacu správu a dokument bude slúžiť ako základ diskusie na ďalšie rozhodnutie týkajúce sa pokračovania procesu inštitucionálnej reformy. Následné kolo uskutoční najneskôr francúzske predsedníctvo Európskej únie v druhej polovici roku 2008. Problematika ústavnej zmluvy a oživenie rozhovorov o inštitucionálnej reforme bude teda ústrednou témou nemeckého predsedníctva. Pochopiteľne, nemecké predsedníctvo bude mať aj niektoré ďalšie priority a postavilo si ako jednu z priorít napríklad otázku prípravy stratégie vo vzťahu k Strednej Ázii, kde takisto, predpokladám, že budem mať možnosť sa zapojiť ako bývalý predstaviteľ Európskej únie pre Strednú Áziu do týchto diskusií. Bude mať nemecké predsedníctvo, pochopiteľne, aj prioritu, ktorá vyplynie z kontextu medzinárodného vývoja a ja už som hovoril, trebárs, o problematike Kosova. Nesporne to bude na stole pre nemecké predsedníctvo ako jedna z hlavných priorít. Ale aby som sa vrátil k priorite Zmluvy o Ústave pre Európu. Predstavitelia členských krajín pri príležitosti 50. výročia podpisu rímskych zmlúv prijmú 25. marca do roku 2007, tzv. Berlínsku deklaráciu, ktorá bude historickou obdobou Messinskej deklarácie. Vyhlásenie dá nový impulz diskusii o budúcnosti Európskej únie, pripomenie kultúrne, sociálne a hospodárske hodnoty únie a potvrdí spoločný záväzok na ich plnenie. Na doplnenie, prečo hovorím o tom, že sa mi zdá, že diskusia neprebieha natoľko intenzívne, ako by mala, chcem zdôrazniť, že celý rad krajín Európskej únie už ratifikoval Zmluvu o ústave alebo hodlá uskutočniť príslušné kroky, ale celý rad krajín nemieni pokračovať ďalej, či už z dôvodov vnútropolitickej situácie, či už z dôvodov volieb, ktoré sa majú uskutočniť v jednotlivých štátoch, či už z dôvodov toho, že zatiaľ nepôsobili na svoju verejnosť a nedokázali ju presvedčiť o tom, že je to ten správny krok. No a tie krajiny, ktoré ratifikovali Zmluvu o ústave, zase do značnej miery vyjadrujú znepokojenie nad celkovým stavom a chceli by vidieť progres v tejto otázke. No a v danej situácii čoraz viacej vzniká otázka, či je možnosť vidieť progres. Ja si myslím, že by sme mali konštatovať, že v dohľadnom čase roku, roku a pol sa zrejme nepohneme kvalitatívne výrazne dopredu, pokiaľ ide o ukončovanie procesu ratifikácie Zmluvy o Ústave pre Európu.