P. Hrušovský, podpredseda NR SR: (2002-04-09):
Nech sa páči, poslanec Árpád-Duka Zólyomi. Pán poslanec, takto to Národná rada odsúhlasila. (Hlas z pléna.) Pán poslanec Cuper, keby ste boli dôslednejší v uplatňovaní rokovacieho poriadku. Nech sa páči, pán poslanec. Árpád-Duka Zólyomi. Môžete sa prihlásiť až potom, keď otvorím možnosť sa prihlásiť do rozpravy, takže buďte trpezlivý a pokojne seďte. Nech sa páči, pán poslanec. Á. Duka-Zólyomi, poslanec: Ďakujem pekne, pán predsedajúci. Vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci. Pred sebou máme návrh skupiny poslancov na vydanie zákona o zabezpečení zvrchovanosti Slovenskej republiky. Veľmi prekvapujúci, zaujímavý a môžem konštatovať, že zarážajúci bol zrod tejto právnej normy, ktorá vlastne chce paralyzovať možnosti, ktoré ponúka zákon o zahraničných Maďaroch pre občanov Slovenskej republiky, ktorých národnosť je maďarská. Pôvodný úmysel bol strmejší, doslova drsný a neľudský. Táto verzia, pod triezvym tlakom sa zmenil, ale predpokladaný návrh aj tak zostal nepochopiteľný a neprijateľný. Áno, po prvej iniciatíve, presnejšie návrhu, ktorý bol ako nôž do chrbta, návrh namierený jednoznačne proti občanom maďarskej národnosti, inú reakciu nikto nemohol očakávať od nás. Ako interpretovať ten fakt, že sa plánovite má pristúpiť k sankcionovaniu a stíhaniu určitej skupiny občanov, ktorá má inú národnosť ako slovenskú. Musím nadhodiť otázku: Ako môžu predstavitelia kresťanských demokratov vyjsť s takouto iniciatívou? Veď oni by mali byť nositeľmi európskych kresťanských hodnôt! S týmto postojom a návrhom, ako sú ďaleko od týchto princípov! Úmyselne ublížiť, škodiť druhému, skupine ľudí, ktorá má inú identitu. Suma summarum, človek je znechutený, že takéto dielo pochádza z dielne hnutia kresťanského, ktoré by sa malo riadiť princípmi a podľa systému morálnych, kresťanských a ľudských hodnôt európskych, demokratických a konzervatívnych zoskupení, ako sú EPP a EDU. Strana maďarskej koalície a KDH je členom tých istých európskych štruktúr, mali by sme úzko spolupracovať, preto sme očakávali, že ak sú nejaké nedorozumenia a problémy s krajanským zákonom, tak my budeme prví, ktorých oslovia a s ktorými budú rokovať. Hľadajúc racionálne riešenia, aby sa napätie čo najrýchlejšie odstránilo. Treba konštatovať, že návrh zákona je vypracovaný dôkladne a precízne, ale s jedným jediným zámerom, ako zabrániť určitej možnej podpore, ako úplne ohradiť a paralyzovať maďarskú komunitu, aby sa jej nedostali určité minimálne výhody. Chcem konštatovať, že v logike platí, ak východzie ustanovenia, čiže premisie sú falošné, potom hocijakou krásnou logikou budem narábať, výsledky budú nepravdivé. Je poľutovaniahodné, že návrh kontrazákona je koncipovaný spôsobom, ako keby maďarský krajanský zákon bol exteritoriálny a diskriminačný voči príslušníkom väčšinového národa. Tento zákon nič nevykonáva na území druhej krajiny. Za uplynulé mesiace sa nič takého nedialo, čo by bolo v rozpore s právnym systémom tejto krajiny. A toto konštatoval aj premiér, Dzurinda, nedávno v Bruseli. O extrateritorialite bolo už aj na pôde parlamentu veľa povedané. Dovoľte mi, aby som opakoval, respektíve upriamil opätovne vašu pozornosť na najdôležitejšie súvislosti v tejto otázke. Výhrady uvedené v návrhu sú sčasti odborne nerelevantné, sčasti vychádzajú z názorovej inkompatibility so skutočnosťou. Exteritorialita je pojem medzinárodného práva a znamená privilégium imunity, to je vyňatie osoby spod účinnosti zákonov platných na území štátu, na ktorom sa osoba nachádza. O exteritorialite je možné hovoriť aj vtedy, ak jeden štát prijme zákon o sankcionovaní osôb alebo právnych subjektov na území iných štátov alebo v súvislosti s inými štátmi, alebo ak sa prijmú opatrenia na uvalenie embarga voči druhému štátu. V prípade zákona Maďarov žijúcich v susedných štátoch však o nič také nejde, nakoľko medzi oprávnenou osobou podľa zákona a Maďarskou republikou nevznikne právny vzťah mimo územia Maďarskej republiky a ustanovenia zákona nie je možné ani na území Maďarskej republiky vynútiť na oprávnených osobách. Odôvodnenie návrhu zákona sa opiera o dokument, respektíve o závery Benátskej komisie, z ktorých autori vyvodili, že maďarský zákon porušuje medzinárodné právo. Dovoľte jednu poznámku. Rozbor a závery Benátskej komisie sú pomerne plastické a dajú sa využiť tak v kladnom, ako aj v zápornom zmysle. Ďalej, o porušovaní medzinárodného práva by sme mohli hovoriť len vtedy, ak by došlo k neoprávnenému výkonu štátnej moci jedného štátu na území druhého štátu. Keďže užívanie výhod a podpôr, ktoré poskytuje tento zákon, nie je možné sankcionovať ani vynucovať ich užívanie na území druhého štátu, preto nie je možné hovoriť ani o porušovaní medzinárodného práva, ale ani o zásahu zákona do zvrchovanosti Slovenskej republiky. V návrhu zákona o zabezpečení zvrchovanosti Slovenskej republiky medzi dôvodmi pre prijatie tohoto návrhu je uvedené aj to, že zákon o zahraničných Maďaroch je diskriminačný voči príslušníkom väčšinového národa. Vo všeobecnosti sa dá povedať, že každá podpora je diskriminatívna, ale na tomto princípe fungujú nadácie všade vo svete, keď určia podmienky vyplácania podpory. A to je základná vec v tejto otázke. Aj podľa maďarského krajanského zákona o podporu sa musí uchádzať, nikto nedostane peniaze len z titulu, že by bol držiteľom maďarského preukazu, vyplácanie podpory nie je automatické. Preto by bolo užitočné, aby si predkladatelia aspoň raz prečítali maďarský krajanský zákon, aby si uvedomili, že je nezmysel tvrdiť napríklad, že „na základe maďarského zákona vzniká slovenským občanom právny nárok vymáhať peniaze od maďarskej vlády“ ako si to napríklad vysvetľuje pán minister spravodlivosti. Keďže o peňažnú podporu bude treba uchádzať osobitne, v prípade odmietnutia nie je možné si nárokovať na súde nikde, ani v Budapešti, presne tak ako aj v prípade, keď daného uchádzača odmietne hociktorá nadácia. Napriek tomu, že chrániť a podporovať svojich krajanov na území iných štátov považujú za svoju povinnosť mnohé štáty, tento návrh zákona z dielne KDH sa týka iba „susedné štáty“, predovšetkým, aby sa týmto spôsobom zákona nedotýkal napríklad Nemecka, ktoré dlhodobo finančne podporuje svoju menšinu na Slovensku. Karpatským Nemcom je totiž adresovaná podpora z Nemecka osobitným zákonom. Selekcia podporujúcich štátov, čiže účelovosť návrhu zákona o zabezpečení zvrchovanosti Slovenskej republiky sa javí diskriminačnou, čo však môže mať zahraničnopolitický význam. V návrhu zákona o zabezpečení zvrchovanosti Slovenskej republiky medzi dôvodmi pre prijatie tohto návrhu je uvedené aj to, že zákon o zahraničných Maďaroch je diskriminačný. To som povedal pred chvíľou a ešte k tomu chcem dodať. Celý spor je približne o 3 300 korún ročne, ktorý príspevok by dostala rodina, učebnice a školské pomôcky pre deti navštevujúce maďarskú školu. Je to naozaj malicherný a úzkoprsý prístup zo strany KDH. Keď niekto hovorí ohľadne tohto maďarského krajanského zákona o diskriminácii príslušníkov väčšinového národa, tak asi nevie, o čom hovorí. Tí, čo vypracovali tento návrh zákona o zabezpečení zvrchovanosti Slovenskej republiky, sa určite ešte nestretli s fenoménom, čo by sa dalo definovať ako nevýhoda vyplývajúca z postavenia príslušníka menšiny a snažili uplatniť väčšinový prístup k citlivým menšinovým otázkam mechanicky. Maďarský krajanský zákon nediskriminuje nikoho, len skúsi zmierniť spomenuté nevýhody príslušníkov menšín. Veď tento štát, jeho politika a existujúce podmienky sú ešte veľmi ďaleko od toho, aby sa dalo konštatovať, že národnostné menšiny nie sú znevýhodnené už len z hľadiska samotnej existencie ich menšinového stavu. Vážené poslankyne, vážení poslanci, dovoľte mi ešte jednu poznámku k tejto otázke. Hovoriť o krajanskom zákone ako o forme ovplyvňovania rozhodovania sa občanov vo svojej národnosti, s prepáčením odmietam, a to v mene našich slovenských spoluobčanov. Veď v konečnom dôsledku by to bolo podcenenie národnej hrdosti Slovákov, ak sa tvrdí, že ročne tritisíctristokorunová podpora na dieťa znamená hrozbu odnárodňovania príslušníkov väčšinového národa. Vážená Národná rada, vymysleným účelom návrhu zákona je zabezpečiť zvrchovanosť Slovenskej republiky. Vážené kolegyne, vážení kolegovia, ja som v rozpakoch. Takýmto spôsobom, takýmto malicherným spôsobom a pred čím? Veď všetky možnosti, prostriedky, nástroje a inštitúcie v tejto krajine tak v zahranično- ako vnútropolitickom a spoločenskom zmysle slúži udržaniu a zabezpečeniu zvrchovanosti republiky. Zvrchovanosť je dávno daná! Vážená Národná rada, dalo sa predpokladať, že prijatie zákona o zahraničných Maďaroch bude veľmi citlivá téma v našom regióne a že vzájomné rokovania budú nevyhnutné. Som však presvedčený, že filozofia tohto maďarského krajanského zákona, ktorého zámerom je preferenčný režim ohľadne menšín v oblasti kultúry a vzdelávania nie je taká, proti ktorej by sme mali viesť vojnu, vyvolávať vášne a schvaľovať účelové zákony. Teraz už môžeme predpokladať, že maďarská strana spravila chyby v tomto smere. V Budapešti trošku naivným spôsobom nepredpokladali taký silný odpor voči krajanskému zákonu. Na druhej strane si však myslím, že aplikácia maďarského krajanského zákona nikomu neublíži, nikomu nič neberie a nikoho neohrozuje, a keďže ten zákon poskytuje výhody vo sfére kultúry a vzdelávania, mali by sme pristupovať k tejto otázke bez komplexov. Vážené poslankyne, vážení poslanci, podľa predstaviteľov KDH návrh zákona nie je súčasťou žiadnej predvolebnej kampane, už ani preto, lebo u nacionalisticky viac naladených voličov, čiže u sympatizantov SNS, PSNS a HZDS kresťanskí demokrati nedisponujú druhotnou preferenciou. Na prvý pohľad sa to zdá pravdivá argumentácia, ale pravda môže byť trošku iná. A to taká, že pre KDH je to vlastne investícia do budúcnosti, je to snaha získať voličov, latentných nacionalistov, možno vo voľbách v roku 2 006. Je to síce legitímna snaha, ale zdá sa, že v krátkodobom horizonte ich návrh nezíska toľko sympatizantov, ako je odliv voličskej základne KDH kvôli radikalizácii. Aspoň o tom svedčia posledné dva-tri výsledky prieskumu verejnej mienky a predstavitelia SMK nadobúdajú istú obavu, že kvôli maďarskému zákonu prehnane reagujúce KDH neprekročí päťpercentný prah do parlamentu v nasledujúcich voľbách. Paradoxným spôsobom potom v takom prípade my, poslanci za SMK, by sme cítili istú dávku výčitky svedomia. (Smiech v rokovacej sále.) V mene poslancov SMK konštatujem, že pokladáme túto právnu normu za protiústavnú, najmä spôsob zrušenia právnickej osoby a prepadnutia jej majetku v prospech štátu. Ak by nadobudla účinnosť tento zákon, tak bude bez diskusie aj diskriminatívny, lebo bude sa vzťahovať na určitú komunitu občanov a bude ich diskriminovať. Vážená Národná rada, na záver chcem opätovne zdôrazniť náš názor a naše stanovisko. Treba vecne rokovať, presne definovať a konkretizovať okruh problémov a hľadať kompromis. K tomu však treba v prvom rade ochota a politická vôľa. Verím, že v najbližších mesiacoch sa uzavrie táto kauza a susedské vzťahy medzi Maďarskou republikou a Slovenskou republikou budú opäť dobré. V mene klubu poslancov Národnej rady za Stranu maďarskej koalície preto navrhujem v zmysle písmena b) odseku 3 § 73 rokovacieho poriadku, aby Národná rada nepokračovala v rokovaní o návrhu zákona. Ďakujem pekne za vašu pozornosť. (Potlesk.)