Antal, Peter, poslanec NR SR (2018-01-30):
Vážený pán minister, vážený pán predsedajúci, vážené kolegyne, kolegovia, tak ako sme aj za náš klub vystúpili v prvom čítaní a upozornili sme na dva problematické body tohto návrhu zákona, a to vo vzťahu k počtu poslancov a hosťov ku kontrolórovi, si dovoľujem predložiť dva pozmeňujúce a doplňujúce, pozmeňujúce návrhy. Jeden pozmeňujúci návrh je obšírnejší vzhľadom na to, že sme identifikovali v tomto návrhu zákona alebo celkovo, nieže v tomto návrhu zákona, ktorý je predložený, ale celkovo v zákone o obecnom zriadení viaceré problematické alebo dokonca prežité ustanovenia a teda chceme, by som povedal, čo najlepšie, keď sa už robí novela zákona o obecnom zriadení, aby tá novela bola kvalitná, aby sa nemusela opäť otvárať preto, lebo ten zákon tak, ako vstupuje do práv a povinností 2 800 obcí, je komplikovaný a ministerstvo môže mať jeden názor, ZMOS ďalší názor. Preto je veľmi problematické nájsť taký ten ideálny stred, aby boli akoby všetci spokojní, aj keď to nie je nikdy možné. Ak dovolíte, prešiel by som k pozmeňujúcim návrhom a teda k ich odôvodneniu v prvom rade, keďže tak nám ukladá zákon o rokovacom poriadku. Bod 1 pozmeňujúceho návrhu, v podstate v tomto novelizačnom bode sa systematicky usporadúvajú jednotlivé splnomocňujúce ustanovenia na vydanie všeobecno-záväzných nariadení obcí. V novom § 4 ods. 5 písm. a) ide o taxatívne vymedzenie kogentných splnomocňovacích ustanovení v zákone o obecnom zriadení, ktorými sa obci ukladá povinnosť vydať všeobecne záväzné nariadenie, pričom ich rozsah vychádza z jeho platného znenia, ktoré sa v podstate osvedčilo. Zároveň sa zohľadňuje skutočnosť, že viaceré osobitné zákony obsahujú tento druh splnomocňujúcich ustanovení. V písmene b) rovnakého odseku na rozdiel od návrhu zákona nie je podmienka týkajúca sa možnosť vydať všeobecné záväzné nariadenie vo veciach územnej samosprávy vyjadrená slovami: „ak tak ustanovuje osobitný zákon“. Navrhovanou úpravou sa zabezpečí úplný súlad s článkom 68 ústavy a § 6 ods. 1 zákona o obecnom zriadení, v ktorých je zrejmé, že na vydanie všeobecne záväzného nariadenia v obciach vo veciach územnej samosprávy na rozdiel od VZN-iek obce vo veciach štátnej správy sa nevyžaduje ďalšie osobitné zákonné zmocnenie. Vzhľadom na uvedené skutočnosti nie je potrebné ani žiaduce vymedziť konkrétnu vecnú problematiku územnej samosprávy, ktorú obec môže, teda nemá povinnosť upraviť VZN-kom, ako sa nevhodne navrhuje v doterajšom § 4 ods. 5 písm. b). Bod 2. Bod 2 pozmeňujúceho návrhu v podstate v čl. I vypúšťa 31. bod a 71. bod. V podstate sa jedná o, tak ako som avizoval, o to navrhované zníženie rozpätia počtu poslancov obecných a mestských zastupiteľstiev. Sme toho názoru, že ak sa chcelo tým riešiť nejaký finančný vplyv alebo vysoké odmeňovanie, alebo niečo podobné, dalo sa to riešiť aj iným, aj keď sa to rieši v zákone tým jednomesačným platom primátora. Ak bola, ak bol úmysel ešte viac obmedziť odmeňovanie poslancov, dalo sa to iným, ale nie sme stotožnení s tým, že sa má znižovať počet poslancov. Myslím, že na to nie sme nastavení a taká tá názorovosť rozdielov, ktorá v zastupiteľstvách v mnohých prevláda, je, by som povedal, žiaduca a dobrá. Zároveň z návrhu sa vypúšťa prechodné ustanovenie, to je ten bod 71, ktorý súvisí práve, práve, práve s týmto bodom 31. Bod 3 pozmeňujúceho návrhu sa v podstate, podľa § 11 ods. 4 písm. e) zákona o obecnom zriadení je obecnému zastupiteľstvu vyhradené určovať náležitosti verejnej dávky. Právny inštitút verejnej dávky však nemožno považovať za kompatibilný s čl. 59 a čl. 65 ods. 2 druhou vetou ústavy, v ktorých sa ustanovuje o miestnych daniach, miestnych poplatkoch a štátnych dotáciách ako príjmoch obce. Nadväzne na ústavnú úpravu zákon o miestnych daniach a miestnom poplatku za komunálne odpady a drobné stavebné odpady ustanovuje druhy miestnych daní, ktoré obec môže ukladať a príslušný miestny poplatok, ktorý obec ukladá, a to vždy formou VZN-ka. Verejná dávka, ako striktný spôsob získavania finančných prostriedkov od obyvateľov, sa zjavne vymyká z uvedenej právnej konštrukcie. Preto, preto citované ustanovenie pôsobí izolovane, neurčito, a teda nekoncepčne a navrhujeme ho vypustiť. Právny inštitút doposiaľ nenašiel v územnej samospráve reálne uplatnenie. Zároveň je potrebné vypustiť aj ustanovenie z dôvodu duplicity, že zastupiteľstvo rozhoduje o prijatí úveru alebo pôžičky preto, lebo sa o tom hovorí v § 11 ods. 4 písm. b). Čiže je to duplicitné ustanovenie. Bod 4. Bod 4 pozmeňujúceho návrhu v podstate hovorí o tom, ako má obec postupovať v prípade miestneho referenda, keďže návrh bol iba ten, že sa má zverejniť na webovom sídle obce, čo nepovažujeme za dostatočné a preto navrhujeme doplniť, ako aj iný spôsob, ktorý určí ale obecné zastupiteľstvo ako, teda kde ešte a akým spôsobom sa ešte bude oznamovať toto referendum. Či to už bude schránkovaním do schránok alebo, alebo iným spôsobom, alebo pomaly každému obyvateľovi obce do rúk, to už je na rozhodnutí obecného zastupiteľstva. Bod 5. Bod 5 hovorí práve o oprávnení starostu určovať úlohy kontrolórovi, kde tiež sa nestotožňujeme, že to má byť tak široko koncipované, že rovnako ako zastupiteľstvo, tak aj starosta môžu ukladať úlohy kontrolórovi. V tých obciach, kde je problém, alebo teda kde nie je problém medzi starostom a kontrolórom, ten, to funguje normálne. Avšak tam, kde sú názorovo rozdielni, by mohlo dôjsť k tomu, že starosta bude ukladať úlohy aj nezmyselne kontrolórovi a bude mu chcieť dokázať, že je jednoducho neschopný. Zároveň však si myslíme, že je potrebné, aby starosta v určitých prípadoch mal možnosť požiadať o vykonanie kontroly hlavného kontrolóra. Mrzí ma, že celá debata, ktorá sa viedla na verejnosti, aj medzi kontrolórmi, aj včera dokonca vo verejnoprávnej televízii, bola len o tom, že kontrolór kontroluje starostu a zabúda sa na jednu vec, že zákon hovorí aj o ďalších štyroch subjektoch, ktorých kontrolór môže kontrolovať. Kontrolór nikdy nekontroluje starostu. Kontroluje v zmysle zákona o obecný úrad ako taký. Jasné, že to je v prvom rade práca pod starostom, ale to je v poriadku. Avšak navrhujeme, aby tam bolo doplnené, že starosta môže požiadať o vykonanie kontroly, ak vec neznesie odklad. A zároveň bude musieť starosta na najbližšom zastupiteľstve odôvodniť to, prečo požiadal kontrolóra o vykonanie takejto kontroly. Avšak sme toho názoru, že takéto ad hoc kontroly, ktoré neznesú odklad do najbližšieho zastupiteľstva, keďže zastupiteľstvá v mnohých obciach bývajú len raz za tri mesiace, mal by mať starosta právo požiadať o kontrolu. Zároveň sa zabúda na jednu skutočnosť. Inštitút hlavného kontrolóra je taký, že je v pracovnoprávnom vzťahu k obci. Ja si myslím, že toto, v prvom rade by sa mala venovať pozornosť tomu, ako hlavného kontrolóra dostať mimo, absolútne mimo takýchto pracovnoprávnych vzťahov z, a či, ale to je už na širokú debatu hlavne na samostatný zákon. Lebo ak by sme to chceli upravovať v tomto zákone, tak pomaly zákon o obecnom zriadení bude o hlavnom kontrolórovi a nie o všetkých ostatných veciach. Čiže dávam na zváženie a pokiaľ viem, tak je, existuje aj dokonca nejaká komisia, ktorá sa už zaoberá hlavným kontrolórom a čo ďalej s hlavným kontrolórom, čiže to vítam. V podstate to je v skratke zhrnutý prvý pozmeňovací, pozmeňovací návrh. Druhý pozmeňovací návrh z našej dielne je, hovorí o, o tom, že v prípade pričlenenia obce, o čom je aj táto novela, treba vziať do úvahy aj národnostné zloženie obce, ktorá sa má pričleniť k susediacej obci. Viaže nás k tomu aj Európska charta regionálnych a menšinových jazykov. Čiže aby sa dbalo na to, keď sa bude pričleňovať takáto obec, aby na tieto menšinové práva bolo pamätané. Čiže ak dovolíte, prečítal by som obidva pozmeňujúce návrhy. Čiže prvý pozmeňujúci návrh poslancov Petra Antala, Andreja Hrnčiara, Eleméra Jakaba a Dušana Bublavého. Bod 1. V čl. I 18. bod znie: 18. V § 4 odsek 5 znie: „(5) Obec vo veciach územnej samosprávy a) ustanoví nariadením 1. názvy ulíc a iných verejných priestranstiev, ako aj ich zmeny (§ 2b), 2. pravidlá na udržiavanie čistoty v obci a ochranu verejnej zelene [odsek 3 písm. g)], 3. pravidlá času predaja v obchode a času prevádzky služieb [odsek 3 písm. i)], 4. podrobnosti o organizácii miestneho referenda [odsek 3 písm. m) a § 11a], 5. činnosti, ktorých vykonávanie je zakázané alebo obmedzené na určitý čas alebo na určitom mieste [odsek 3 písm. n)], 6. ďalšie podrobnosti, ak tak ustanovuje osobitný zákon, b) môže ustanoviť nariadením iné podrobnosti ako v písmene a).“. Poznámky pod čiarou k odkazom 7 a 8 sa vypúšťajú. Bod 2 pozmeňujúceho návrhu: V čl. I sa vypúšťajú 31. bod a 71. bod. Bod 3 pozmeňujúceho návrhu. V čl. I sa za 32. bod vkladá nový 33. bod, ktorý znie: 33. V § 11 ods. 4 písm. e) sa vypúšťajú slová „a verejnej dávky a rozhodovať o prijatí úveru alebo pôžičky“. Bod 4 pozmeňujúceho návrhu. V čl. I v 34. bode sa za slovami „na webovom sídle obce“ bodka nahrádza čiarkou a pripájajú sa tieto slová „ako aj iným spôsobom, ktorý určí obecné zastupiteľstvo.“. Bod 5 pozmeňujúceho návrhu. V čl. I v 57. bode sa slová „alebo starosta“ nahrádzajú slovami „alebo starosta, ak vec neznesie odklad“. Koniec pozmeňujúceho návrhu. Prečítam druhý pozmeňujúci návrh poslancov Petra Antala, Gábora Gála, Eleméra Jakaba a Petra Kresáka. V čl. I v bode 2 § 2aa ods. 3 posledná veta znie: „Okresný úrad v sídle kraja pri postupe podľa prvej a tretej vety prihliada na oprávnené záujmy a potreby obyvateľov nefunkčnej obce a osobitne na rešpektovanie regionálneho jazyka alebo menšinového jazyka tak, by takéto pričlenenie nekládlo prekážky podpore tohto regionálneho jazyka alebo menšinového jazyka“. Ďakujem za pozornosť.