P. Kresák, poslanec: (2001-10-02):
I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem pekne. Ďalej pán poslanec Orosz. L. Orosz, poslanec: Vážený pán predseda Najvyššieho súdu, myslím si, že nie je celkom namieste dramatizovať situáciu, tak ako ste to urobili vo svojom vystúpení, my poznáme vaše pripomienky, poznáme aj pripomienky stavovskej organizácie sudcov, máme vlastné pripomienky k tomuto predloženému návrhu zákona, môžem vás ubezpečiť, že ich veľmi starostlivo posúdime pri rokovaní gestorského výboru a budete mať možnosť, samozrejme, byť prítomný a odôvodňovať tie vaše pripomienky, myslím si, že nie je dobré vidieť za všetkým zlý úmysel. Určitá myšlienka z rôznych pohľadov vyzerá rôzne, myslím si, že takto vystupovať nie je celkom dôstojné funkcii predsedu Najvyššieho súdu Slovenskej republiky, možno by bolo, naopak, vhodné, aby ste ocenili pokrok, ktorý sa v legislatívnej oblasti v tomto volebnom období dosiahol postavením súdnej moci. To zdôrazňujem v legislatívnej oblasti. Tento pokrok totiž oceňujú stavovské organizácie sudcov a oceňujú ich aj v zahraničí. Ďakujem pekne. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem, pán predseda, môžete reagovať o dve minúty, v rozsahu dvoch minút, upozorňujem, prosím, keby ste zapli mikrofón. Š. Harabin, predseda Najvyššieho súdu SR: Ja by som si nedovolil posudzovať z týchto kritérií, pán predseda, vaše vystúpenia, ale z toho základu, čo som ja v justícii počas funkčného obdobia zažil, a z tých informácií, ktoré mám, napríklad z rodiaceho sa tohto materiálu, myslím si, že je úplne namieste a je opodstatnená moja dôsledná pripomienka v tom smere, že keby sa napríklad zakomponovalo toto, čo som konštatoval, do rozvrhov práce, tak nie že je to dramatizácia situácie, ale to by vyvolalo dokonca aj iné dramatické následky, to by mohlo viesť dokonca k rozkladu určitých inštitúcií, pretože občania by sa nemohli dovolať skutočne práva. My máme situáciu takú, že po dvoch, troch, štyroch rokoch sa nám vytyčujú termíny na súdoch, prvé termíny, a tento stav je skutočne alarmujúci. Z pohľadu samosprávy by som chcel povedať ešte jednu vec, to je takisto môj názor, samospráva do justície nepatrí, samospráva do štátnych orgánov nepatrí, ja si neviem predstaviť, aby bola samospráva napríklad pri Národnej rade, je to takisto štátny orgán, že by predseda parlamentu mal nejaký samosprávny orgán z užšieho okruhu poslancov alebo aspoň predseda vlády mal tiež nejaký samosprávny orgán, jednoducho demokratizácia do justície áno, demokratizácia ale v takom ponímaní, že všetky otázky, ktoré súvisia s riadením a správou súdov, musia prejsť z výkonnej moci z ministerstva spravodlivosti na súdny orgán.... I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem pekne, pán predseda, musím vám už zobrať slovo. Ďakujem. Vyhlasujem rozpravu, všeobecnú rozpravu o tomto bode programu za skončenú. Chce sa k rozprave vyjadriť pán minister. Nie. Chce sa k rozprave vyjadriť pán spoločný spravodajca, pán poslanec, nie. Ďakujem. Prerušujem rokovanie o tomto bode programu. Pristúpime k prvému čítaniu o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 254/1994 Z. z. o Štátnom fonde likvidácie jadrovoenergetických zariadení a nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnymi odpadmi v znení zákona č. 78/2000 Z. z. a ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 544/1990 Zb. o miestnych poplatkoch v znení neskorších predpisov . Vládny návrh zákona ste dostali ako tlač 1082, návrh na pridelenie vládneho návrhu zákona na prerokovanie výborom Národnej rady máte v rozhodnutí predsedu Národnej rady číslo 1206. Z poverenia vlády Slovenskej republiky návrh zákona uvedie minister hospodárstva Slovenskej republiky Ľubomír Harach. Prosím pána ministra, aby sa ujal slova. Ľ. Harach, minister hospodárstva SR: Vážený pán podpredseda, panie poslankyne, páni poslanci, dovoľte mi, aby som krátko, stručne uviedol návrh zákona, ktorým sa mení zákon o Štátnom fonde likvidácie jadrovoenergetických zariadení, nakladania s vyhoretým jadrovým palivo a rádioaktívnymi odpadmi v znení zákona č. 78/2000 Z. z. a ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 544/1990 Zb. o miestnych poplatkoch v znení neskorších predpisov. Návrh zákona bol vypracovaný na základe uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 429 zo 7. júna 2000, ktorým bolo v časti B bod b3 uložené ministrovi hospodárstva vypracovať návrh novelizácie citovaného zákona z dôvodu nedostatočnej tvorby prostriedkov fondu v dlhodobom výhľade pre zadnú časť palivového cyklu jadrových zariadení v Slovenskej republike. 1V/61 e citovaného uznesenia vlády bolo uložené ministrovi hospodárstva vypracovať návrh zákona o odškodnení obcí nachádzajúcich sa v dosahu jadrových elektrární. Predložený materiál rieši komplexne obidva problémy. Už pri koncipovaní pôvodného zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 254/1994 Z. z. primárnym zmyslom jeho prijatia bolo zhromažďovanie finančných prostriedkov od prevádzkovateľov jadrovoenergetických zariadení ako náklady budúcich období na likvidáciu jadrových elektrární teda kumulovať finančné prostriedky tak, aby boli dostatočné na likvidáciu jadrových zariadení aj v prípade zániku právnickej osoby, ktorá ich prevádzkovala. Preto novela príslušného zákona, ktorú predkladám, zohľadňuje aj odstávky reaktorov, čo nebude narúšať predpokladané príjmy fondu a napomôže kumuláciu finančných zdrojov na likvidáciu jadrovoenergetických zariadení. Prostriedky fondu na podporu regiónov, tak ako boli ustanovené zákonom Národnej rady Slovenskej republiky č. 78/2000 Z. z., odčerpávajú časť prostriedkov fondu. Tu bol limit približne 239 mil. Sk za rok pre región Jaslovských Bohuníc a Mochoviec. Ten by nebol dostačujúci na zabezpečenie pôvodného účelu fondu, to znamená, zhromaždiť dostatok prostriedkov na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky a riešenie zadnej časti palivového cyklu vrátane ukladania vyhoretého jadrového paliva. Dôsledkom podpory regiónov spôsobom, akým to predkladá teraz platný zákon, by plynulým odčerpávaním prostriedkov fondu bolo i negatívne ovplyvňovanie časti prostriedkov fondu, ktoré sú získané z úrokov a finančných operácií. Navrhovaná novela zákona rieši tieto problémy tým, že obce budú odškodňované priamo prevádzkovateľom jadrovoenergetických zariadení vopred stanovenou právne nárokovateľnou, podčiarkujem, právne nárokovateľnou výškou poplatku, ktorý bude môcť samospráva zahŕňať do príjmovej časti rozpočtu a plánovať jeho využitie. Zároveň sa tým odbúrava administratívne náročné a nepružné vybavovanie žiadostí obcí orgánmi fondu, ktoré nie sú na takúto činnosť uspôsobené. Súčasné znenie zákona nepokrýva plne ani záväzky vyplývajúce z dohovoru o bezpečnosti nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a o bezpečnosti nakladania s rádioaktívnymi odpadmi a taktiež nevyhovuje z hľadiska tvorby čerpania prostriedkov fondu na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky v súlade so zákonom č. 130/1998 Z. z. o mierovom využívaní jadrovej energie. Predložený návrh zákona je výsledkom dosť náročných aj dlhodobo náročných rokovaní medzi ministerstvom hospodárstva a ministerstvom financií. Nebude mať dopad na štátny rozpočet. Návrh predloženého zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a rešpektuje v tejto oblasti všetky medzinárodné dohovory, ku ktorým Slovenská republika v oblasti jadrovej energetiky pristúpila. Pani poslankyne, páni poslanci, dovoľte mi, aby som vás požiadal o podporu tohto zákona a o schválenie tohto zákona tak, aby účinnosť nadobudol 1. januárom 2002, čím by sa najmä z pohľadu napĺňania rozpočtov obcí, tak aby si obce v dosahu jadrovoenergetických zariadení v bohunickom a mochoveckom regióne, v tých troch pásmach, tak ako to hovorí tento zákon, mohli začať plánovať svoje výdavky na základe príjmov, ktoré budú dostávať z novely predkladaného zákona. Ďakujem za pozornosť. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem pekne, pán minister, za uvedenie návrhu vládneho zákona, prosím, aby ste zaujali miesto pre navrhovateľov, zároveň dávam slovo spravodajcovi, ktorého určil gestorský výbor Národnej rady pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie poslancovi Prokopovičovi, aby sa ujal slova. Nech sa páči.