F. Mikloško, poslanec: (2001-09-18):
I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem pekne. Ďalej v rozprave vystúpi pán poslanec Topoli, pripraví sa pán poslanec Šťastný a po ňom pán poslanec Jarjabek. Nech sa páči. M. Topoli, poslanec: Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, už tretí deň tu rozprávame o reforme verejnej správy. Predom mi dovoľte, aby som povedal, že naozaj ja som ten posledný, ktorý by bol proti reforme verejnej správy. Vadí mi ale na tom, že je pripravovaná tak, ako je pripravovaná. Viem, čo takáto záležitosť môže priniesť. Bol som prednostom krajského úradu, keď sa kraj zakladal na zelenej lúke, keď sme si tiež mysleli, že máme ohromné množstvo odborníkov na jednotlivé oblasti, ktoré sú tuná v tomto prípade prenesené. No, žiaľbohu, zistilo sa, že použiť dve ruky je dosť. A potom, samozrejme po dlhom a dlhom období to priamo v kontakte s občanmi ukazovalo, čo to vlastne znamená. Ale ja si osobne myslím, že o úspechu reformy verejnej správy možno hovoriť len vtedy, keď do seba zapadá decentralizácia štátu, prenesenie právomocí, financií a majetku na samosprávy. Ani jednou vetou v kompetenčnom zákone, ani jednou vetou v ostatných zákonoch nie je naznačené, koľko ústredných orgánov štátnej správy, teda ministerstiev sa zruší, koľko pracovníkov prenesením týchto kompetencií nebude potrebných, pretože to mi nesmierne na tomto vadí, pretože to má za cieľ, aby naozaj, a ja tu nechcem menovať ministerstvá, ktoré stratia vôbec opodstatnenie, vôbec existovali, ani jednou vetou tam nie je nič takéhoto spomenuté. Rozprával som s mnohými starostami, rozprával som s mnohými primátormi. Viete, ono, tak ako ZMOS vystupuje jednotne, to vôbec tak nie je. Keď sa rozprávate s primátorom mesta, ako je Banská Bystrica alebo Trenčín, a teraz sa pozrie na tento návrh, na reformu verejnej správy od roku 2000, čo skupina okolo Viktora Nižňanského robila, tak ten obecný richtár, ktorý má jednu základnú školu, ktorú ešte má, tým, že bol šikovný, že vedel behať po tých miestach na jednotlivých ministerstvách, že ju má opravenú, tak, samozrejme, tomu to nevadí, ale mesto, ktoré má 20 stredných škôl, má ich, a teraz z toho je jedna možno v poriadku, do ktorej nebude musieť dávať nič, tak povie, prečo by som sa ja mal teraz do tohto dostávať, keď rozprávate s nimi medzi štyrmi očami. Odovzdáva sa menej kompetencií, ale hlavne menej peňazí samosprávam. Vážení, samospráva je o peniazoch, nielen o tom, že odovzdám kompetencie. Je síce ošetrené to, že dlhy, ako sú za energie, za plyn, vodu, elektrickú energiu, zostávajú u predchádzajúceho vlastníka, ale že ďalej to začne bežať hneď dňom odovzdania tohto majetku a že to stojí peniaze, tak tu o tom sa už nikde ani v novele tristotrojky, ani nikde nezmieňuje nikto, akým spôsobom to bude. Ak sa dobre pamätám, v roku 2000 v návrhu reformy verejnej správy, ktorý bol schválený vládou, bolo uvažované s prenosom 56 mld. korún na kompetencie v rámci samosprávy, či už veľkých územných celkov alebo obcí. A teraz keď sa to spočítalo, tak tam vychádza menej ako jedna tretina, nejakých 17 mld. korún na prenesenie teda financií na tieto oblasti. Časť kompetencií nemá patriť výlučne samosprávam, ale ich výkon má byť prenesený na samosprávy. Zostávajú teda pod finančnou a vecnou kontrolou štátu. Je to oblasť sociálnej pomoci a služieb, stavebný poriadok, doprava a tak ďalej. Štát si chce ponechať viac majetku a rozhodovania, viaceré zdravotnícke a školské zariadenia, rozhodovanie o kultúrnych zariadeniach. To sú jednoducho fakty, to si stačí celú túto vec prečítať. Potom sa ťažko dá hovoriť o reforme, ale môže sa hovoriť o akomsi náznaku reformy. A druhá vec, ktorá mi na tom nesmierne vadí, je, že mimo týchto nášľapných mín, ktoré sú tam, je to vlastne pripravovaná reforma pre budúcu vládu po voľbách a navodí to minimálne chaos, to už tu niekto povedal predo mnou, minimálne chaos a v takýchto veciach sa potom ťažko z toho dostáva von. A teraz mi dovoľte pár slov povedať k tej odbornej problematike a to je § 2, to sú prenesené kompetencie z oblasti vodného hospodárstva. Tu je typické to, čo som tu už ja niekoľkokrát povedal, tá slovenská schizofrénia delenej právomoci medzi dva ústredné orgány štátnej správy, medzi ministerstvo životného prostredia a ministerstvo pôdohospodárstva. A toto som si preveroval a zisťoval na ministerstve, tak štátnu správu podľa zákona stotridsaťpäť a hlavne od roku 1990 zákona päťstodeväťdesiatpäťky prevzalo od bývalého ministerstva lesného a vodného hospodárstva ministerstvo životného prostredia. A toto je o prenesených kompetenciách štátnej správy. A toto, čo sa sem dostávalo, to dávalo ministerstvo pôdohospodárstva. Tým, že vlastne, viete, nerád sa opakujem, dostávame sa stále a stále viacej do takého uzavretého kolotoča vo vodnom hospodárstve, že nemáme zákon o vodách, nemáme zákon o vodovodoch a kanalizáciách, z toho sa to odvíja. K týmto veciam môžeme si to trošku rozobrať, aj keď nechcem skutočne predlžovať túto debatu a diskusiu. V tom § 2 je napísané, že sa prenášajú kompetencie v odsekoch 1, 2 a 3, ale pod písmenom b) v odseku 1 je rozhodovanie o používaní vôd bez náhrady úpravy a obmedzení, prívode, zákaze nakladania s vodami a tak ďalej a tak ďalej. Sú to všetko kompetencie vyplývajúce z § 36 ods. 1 vodného zákona jestvujúceho a týkajú sa vlastne prenesených kompetencií správcu toku a § 34 ods. 1 znie – správca toku je oprávnený a) pri výkone správy vstupovať v nevyhnutnom rozsahu na cudzie pozemky a do cudzích objektov, pokiaľ nie je na to potrebné povolenie podľa osobitných predpisov, b) v záujme správy vodného toku odstraňovať alebo novo vysádzať stromy a kry na pozemkoch pri ňom. Páni, táto kompetencia už dávno na obciach je. Neviem pochopiť, prečo sa sem dostala. Po druhé, a to by sa do zákona naozaj nemalo čo dostať, je napísané vydávanie povolení na niektoré činnosti. To si môžeme pod tým predstaviť vlastne všetko. A po tretie je vydávanie súhlasu na stavby, zariadenia, prípadne činnosti, na ktoré nie je potrebné jeho povolenie, ktoré môže však ovplyvniť vodné toky. To je odstraňovanie prekážok vo vodnom toku pozdĺž svojich pozemkov, ak ide o drobné vodné toky. Znova aj táto kompetencia z jestvujúcich zákonov, teda zákona stotridsaťpäťky, zákona päťstodeväťdesiatpäťky, zákona stodvadsaťosmičky, zákona päťdesiatdvojky už dávno na obciach je, takisto ako určovanie zátopových území, schvaľovanie kanalizácií, vydávanie povolení na vypúšťanie vôd a tak ďalej. Preto mi dovoľte na záver. Ja skutočne podporujem a dávam to ako pozmeňujúci návrh, nie je tu pán spravodajca, a vlastne zhodujem sa s návrhom, ktorý je v spoločnej správe, že body 5, 6, 7, 8 a 9 treba z tohto zákona o prenose kompetencii vypustiť. Pán spravodajca, môj pozmeňujúci návrh je, že body 5, 6, 7, 8 a 9 treba zo zákona vypustiť, pretože tieto kompetencie na obciach už dávno sú, vyplývajú z iných zákonov, body 5, 6, 7, 8 a 9 zo spoločnej správy, aj keď je tu napísané, že gestorský výbor ich až na jeden, ktorý doporučuje schváliť, dáva neschváliť. Ďakujem pekne.