J. Burian, poslanec: (2003-02-26):
V dôvodovej správe, ktorá je k tomuto materiálu pripravená, sa deklaruje: „Prijatím tohto zákona sa nepredpokladá negatívny vplyv na výdavkovú časť štátneho rozpočtu, rozpočty obcí ani rozpočty vyšších územných celkov, ekonomický, environmentálny vplyv ani vplyv na zamestnanosť. V závislosti od účinnosti schválenia zmeny výšky štátnej prémie je možné dosiahnuť úsporu prostriedkov štátneho rozpočtu do výšky 100 mil. korún.“ Chcem sa pri tomto bode pristaviť. Totižto ak toto nerieši a nemá negatívny vplyv na výdavkovú časť štátneho rozpočtu, potom nie celkom chápem zmysel tohto riešenia, teda znižovania sadzby 20 % na 15 %. A chcel by som sa pozastaviť pri tých 100 mil. Mám taký dojem, že sa tu hádže obrovskými sadzbami a obrovskými číslami. Na začiatku to bolo 930 mil., ak si dobre pamätám, pri schvaľovaní zákona o stavebnom sporení sa v skrátenom legislatívnom konaní deklarovalo v dôvodovej správe, že prijatím zníženia z 25 % na 20 %  sa usporí v štátnom rozpočte 930 mil. Dnes hovoríme pri znížení z 20 % na 15 % o úspore prostriedkov štátneho rozpočtu vo výške 100 mil. korún. Myslím, že tu sú tak diametrálne rozdiely, že dá sa povedať, že neobstojí ani filozofia a to, že sa predĺžilo stavebné sporenie alebo vyplácanie teda stavebnej prémie z kvartálu na pol rok vzhľadom na to, že keď ideme na filozofiu ESA 95 nie na filozofiu Medzinárodného menového fondu, tam sa vlastne ten záväzok deklaruje v čase, keď ten záväzok vzniká a to je už výdavkom štátneho rozpočtu. Ďalšia vec, ktorú by som chcel pripomenúť, je to, že vlastne týmto zákonom vlastne znovu nútime ľudí,  aby prispievali do toho základu, ak chcú získať maximálnu štátnu prémiu, musia prispieť ďalej a ďalej. Aby som to deklaroval na príklade, ak sme začali od 25 %, tak sporiteľ musel sporiť na maximálnu štátnu prémiu 12 000 korún, pri 20 % to bolo 15 000 korún a pri dnešnom návrhu sporiteľ musí zaplatiť 20 000 korún, ak chce dosiahnuť maximálnu štátnu prémiu. Myslím si, že tento nesystémový prístup nie je dobrým signálom. A myslím si ďalej, že vláda by mala uvažovať o filozofii alebo modeloch, ktoré sú štandardom v Európskej únii a ktoré vychádzajú z úrokových sadzieb dlhodobo splatných cenných papierov. Ak teda prijmeme takúto, by som povedal, nesystémovú vec, ktorá bude riešiť polročné obdobie, a teda nezohľadňuje ani to, že teda v priebehu roka sa mení takýto cyklus, myslím, že dosť výrazne nieže nepodporíme, ale dosť výrazne zneistíme ľudí, ktorí majú záujem takto využívať takéto služby alebo takúto možnosť. Nesúhlasím celkom s tým, že rendita, ktorá sa znížila, teda je na úrovni cirka 7,5 %. Treba zvážiť aj ďalšiu vec, že ľudia toto sporenie využívajú hlavne preto, že následne si berú úver na stavebnú činnosť alebo na svoje stavebné aktivity, ktoré súvisia s tým, a treba zvážiť ďalšie poplatkové náležitosti, ktoré súvisia priamo so získaním stavebného úveru, či už je to 1 % pri zabezpečení si toho úveru alebo sú to ďalšie a ďalšie náležitosti. Nechcem teraz rozvíjať to, že polovicu peňazí musí ten sporiteľ vlastných dať, pri preklenujúcom úvere sa mu to zúročuje, aj tie peniaze, ktoré do toho vložil. Proste myslím si, že atraktívnosť tohto ďaleko sa znižuje, a ja osobne chcem povedať, že nepodporím takýto návrh, ktorý v plnom rade nie je systémovým riešením a nedáva dobrý základ alebo dobrý signál do budúceho riešenia takýchto náležitostí. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)