B. Bugár, podpredseda NR SR: (2004-12-10):
D. Bollová, poslankyňa: Ďakujem pekne, pán predsedajúci. Vážené kolegyne, kolegovia, pán minister, dovoľte, aby som vystúpila k predkladanému materiálu z trošku prozaickejších dôvodov, nie tak nadnesene a pekne, ako to urobil môj predchodca, a nie celkom len politicky. My sme totiž tento materiál skutočne s pozornosťou preštudovali a chcela by som k nemu vysloviť niekoľko poznámok, v závere potom s návrhom na čiastočnú zmenu uznesenia. V prvom rade by som chcela spomenúť, že spoločná správa výborov uvádza trikrát rovnaký text uznesenia, pričom bod 2 nemá ani rámcový termín, kde sa hovorí o tom, že sa žiada minister zahraničných vecí doplniť materiál a tak ďalej. Ale v jednom z dvoch návrhov uznesenia Národnej rady sa už tento bod 2 totiž vôbec nenachádza. Takže neviem, o ktorom uznesení budeme hlasovať, prosím, aby potom sa zobral do úvahy aj náš návrh. Pokiaľ ide samotný materiál, predkladacia správa dokumentuje, že je skutočne solídne, všeobecne, ako hovoríme, diplomaticky spracovaný. Obsahuje ale dosť nekonkrétnych fráz, dokonca má i štylistické nedostatky. Možno v tejto súvislosti so zahraničnou politikou to vyzerá ako banalita, ale myslím, že by v takomto texte sa takéto chyby nemali vyskytovať. Aby som bola konkrétna, na 1. strane predkladacej správy v odseku 3 na ploche 8 riadkov textu sa nachádza päťkrát slovo „rámec“ v rôznych pádoch. Takže keď sa zúčastnili na príprave tohto dokumentu aj akademické kruhy, bolo by veľmi dobré, aby sa potom v texte vyvarovalo takýchto skutočne banálnych chýb. Dotknem sa východísk zahraničnej politiky Slovenskej republiky. V odseku 1 v materiáli sa konštatuje, že existujúce demokratické politické pomery a tak ďalej garantujú politickú stabilitu a rovnaké šance pre všetkých. Tento text považujem za nadčasový a podľa všeobecnej mienky neodráža skutočnosť. Možno by bolo vhodnejšie, keby namiesto slov „existujúce demokratické pomery“ boli slová: „Vytváranie demokratických politických pomerov,“ a tak ďalej, „garantuje v budúcnosti stabilitu a rovnaké šance pre všetkých.“ Ak dávame stratégiu na najbližších 10 rokov, tak tento text by lepšie odrážal, čo počas tých 10 rokov mienime urobiť i v zahraničnej politike. Na 2. strane tejto predkladacej správy sa hovorí o tom, že naša stratégia zahraničnej politiky bude pomáhať riešiť rôzne nevyriešené konflikty za hranicami Európskej únie i za ďalšími hranicami, ktoré, teda ide o tieto konflikty, sprevádza organizovaný zločin. A je tu taká veľmi zaujímavá veta, páči sa mi: „Celkové riešenia je preto potrebné zamerať nielen proti jednotlivým negatívnym javom, ale zároveň na preventívne odstraňovanie ich príčin.“ Bolo by zaujímavé vedieť, či ministerstvo zahraničných vecí nejakým spôsobom prispeje k riešeniu týchto príčin, javov, ktoré nazývame organizovaným zločinom. Na tej istej strane 2 dolu je veľmi pekný text v odseku 2, s ktorým nemožno iné, len súhlasiť: „Základné a trvalé zahraničnopolitické záujmy Slovenskej republiky sú zachovanie územnej celistvosti, bezpečnosti jeho občanov, vytvorenie optimálnych podmienok pre trvalo udržateľný, ekonomický, spoločenský environmentálny a kultúrny rozvoj Slovenska.“ Len by som bola veľmi rada, ak by ministerstvo zahraničných vecí malo takú silu, aby prinútilo vládu v intenciách tohto krásneho odseku aj konať. V časti „Aktéri a nástroje zahraničnej politiky“ sa hovorí o realizácii zahraničnej politiky rôznymi aktérmi, medzi nimi, samozrejme, jeden z hlavných spolu so sieťou zastupiteľských úradov je ministerstvo zahraničných vecí. K tomu takúto poviem poznámku. Máme približne, neviem, či som si to správne zrátala, 64 veľvyslanectiev a 10 konzulátov. Chýbajú nám ale zastupiteľské úrady i v niektorých krajinách Európy. V Afrike je stav ešte nepriaznivejší pre nás pri porovnaní s tým, ktoré štáty majú zastúpenie u nás a kde ho máme my. Podobne i v Ázii je nepriaznivý pomer pre naše zastupiteľské úrady. V Strednej Amerike sme pritom, ak som si správne vyčítala, iba v Mexiku. Viem, že to všetko súvisí s financiami. A toho sa bude týkať aj náš návrh úpravy uznesenia. Dôsledok takéhoto stavu je, že veľká časť sveta o nás nevie nič alebo takmer nič. Možno tam vedia to, že sme boli majstrami sveta v hokeji, o našej ekonomike, kapacitách liečebných nemajú tušenia. Pred nie celkom dlhým časom som urobila prieskum v jednom ázijskom 2-miliónovom veľkomeste, o Slovensku tam v 72 cestovných kanceláriách nikto nevie ani ň, ako hovoríme my Záhoráci. Podrobne vedia ale o Prahe, o Karlových Varoch, organizujú dokonca priame lety, charterové  lety, o nás nemajú ani zdania, ani potuchy. Keď som ponúkala spoluprácu našim orgánom niektorým, pokiaľ ide o šírenie vedomostí o Slovensku, tak každý ma odbil s tým, že nemáme peniaze na to a hotovo. V súvislosti s týmto konštatovaním by som sa chcela, dovoľte mi, spýtať: Ako hodnotí ministerstvo zahraničných vecí zmysluplnosť a efektivitu našich diplomatických misií v zahraničí? Predpokladám, že by bolo aktuálne posúdiť prácu a miesta našich zastupiteľstiev podľa súčasných a predpokladaných budúcich potrieb prezentácie a realizácie záujmov Slovenskej republiky. V kapitole „Aktéri a nástroje zahraničnej politiky“ je odsek o dosahovaní zahraničnopolitických cieľov v rámci Európskej únie a NATO. Je tu v odseku 2 takáto veta: „V rámci medzinárodných spojenectiev sem patria aj zahraničné misie ozbrojených síl Slovenskej republiky.“ Žiadalo by sa mi skutočne z duše doplniť za slová „ozbrojených síl Slovenskej republiky“ čiarku a text: „ktoré budú pôsobiť výlučne nenarúšajúc suverenitu štátov a ich vlád a so súhlasom OSN.“ Neviem, či je, ale pravdepodobne nie je možné doplniť alebo upraviť text, ale ja som si dovolila povedať svoj názor. Ďalej, v kapitole „Regionálna dimenzia“ v odseku 1 sa mi zdá, že text vznikol nejakým nedopatrením, lebo je tu takáto veta: „Plnohodnotný rozvoj ich kultúry,“ teda krajanov slovenskej národnosti za hranicami, „a jazyka bude aj naďalej v záujme všetkých občanov Slovenskej republiky.“ Mám taký dojem, že tam všetci občania Slovenskej republiky nie veľmi môžu vplývať na úroveň našich krajanov a na pomoc im, že by tam skôr malo byť, že bude ich plnohodnotný rozvoj v záujme vlády, Národnej rady Slovenskej republiky i všetkých občanov Slovenskej republiky, v tom prípade to bude. Pán kolega Šimko tu veľmi pekne hovoril o politickom smerovaní našej republiky, všetkým je nám to známe. Ale dotkol sa i toho, že by sme mali trošičku inak budovať svoje vzťahy s Ruskou federáciou. Márna sláva, je to veľmoc aj tak, hoci dnes ju nikto za veľmoc nepovažuje. Ale myslím si, že to je veľmi nesprávny názor. A v súvislosti s Ruskou federáciou celý tento materiál uvádza jednu vetičku: „Vo vzťahoch s Ruskou federáciou budeme v rámci Európskej únie,“ Ruská federácia nie je v Európskej únii, „intenzívne podporovať snahu o vytvorenie 4 spoločných priestorov.“ Vôbec mi nie je jasné, nerozumiem tomu, čo to má znamenať. Zato veľmi zoširoka sa hovorí o transatlantickej dimenzii našej zahraničnej politiky na strane 7. Keď som si prečítala tento odsek o transatlantickej dimenzii, tak mi napadlo, že: Tu vás prosím, aby ste si vypočuli tento názor. Náš klub a ja, samozrejme, tiež rešpektujeme skutočnosť, že Slovenská republika je členom NATO napriek tomu, že sme nesúhlasili s týmto naším členstvom, ale odsek o transatlantickej dimenzii je tak servilný, že by sa len s iným strategickým partnerom nemusel za tento text hanbiť ani najposlušnejší predstaviteľ indickej vlády v čase, keď bola kolóniou Veľkej Británie. Prečítajte si to, prosím vás, pán minister, veľmi pekne vás prosím, urobte s tým textom niečo, lebo na záver sa mi tuná len ponúka také heslo, že s niekým byť na večné časy a nikdy inak. Vám sa to nepáčilo, ani nám sa nepáči toto. Ďalej, k tomu predloženému textu, už len v závere. Strednodobá stratégia je otvoreným dokumentom, ktorý slúži v období do roku 2015 ako východisko pre činnosť jednotlivých aktérov v oblasti zahraničnej politiky Slovenskej republiky. Na skonkrétnenie tejto stratégie by mal poslúžiť i náš návrh uznesenia. Kým náš návrh uznesenia prečítam, chcem niekoľko otázok položiť, pán minister. Ministerstvo zahraničných vecí by malo spolupracovať s inými rezortmi, napr. s ministerstvom kultúry. Pýtam sa, ako je možné, že ministerstvo zahraničných vecí nenašlo v rámci Európskej únie partnerov na budúce využitie novej budovy Národného divadla, aby Slovenská republika poskytovala túto budovu summitom a zhromaždeniam, konferenciám a seminárom pre partnerov v Európskej únii, pre kultúrne i umelecké festivaly a tak ďalej. Slovenská republika by s hrdosťou mohla byť organizátorom takýchto aktivít, má výbornú geografickú polohu, poskytovala by nie iba priestor na podujatia v rámci EÚ, ale zároveň by prezentovala svojich schopných umelcov, podnikateľov, zefektívnila by dopravný servis a tak ďalej. Teda, ešte raz, nepokúsili sme sa o takéto rokovania? Ďalšie otázky. Ministerstvo zahraničných vecí by malo ovplyvňovať aj napr. školstvo, resp. s ním nejako spolupracovať. Ide o zvyšovanie úrovne vzdelávania najmä na vysokých školách, ktorých absolventi sú reprezentantmi Slovenskej republiky na súťažiach medzinárodnej úrovne. Napr. určite ste sledovali výsledky tej poslednej medzinárodnej súťaže v znalosti našich žiakov základných a stredných škôl a potom aj vysokoškolákov. A dopadlo to tak, že študenti napr. z Nového Zélandu dosiahli oveľa lepšie hodnotenie ako naši študenti. Ja nemám nič proti Novému Zélandu, samozrejme, ale spomenula som si na rozprávanie jedného partizánskeho veliteľa z čias SNP, keď išli čakať novozélandských letcov. Očakávali, že prídu tí ľudia v nejakých kožkách zvieracích s lukom na pleci a tak ďalej. A prišli vynikajúco odetí a vyzbrojení páni. A my sme mohli o takej výzbroji vtedy a výstroji len snívať. Už toto mi dáva akosi opodstatnenie toho, že ten Nový Zéland už vtedy bol dobrý. Ale je mi nepochopiteľné, ako je to možné, že sa nesnažíme vo vzdelanostnej úrovni dostihnúť aspoň ten Nový Zéland. S týmto súvisia aj ďalšie otázky: Máme už, pán minister, absolventov katedry medzinárodných vzťahov? Ako bude ministerstvo zahraničných vecí zabezpečovať štúdium kariérnych diplomatov u nás doma napríklad? Pýtam sa, či sa uvažuje o vytvorení personálnych rezerv, ktoré chýbajú nie iba na ministerstve zahraničných vecí, sú pre koexistenciu Slovenskej republiky v rámci Európy a sveta najdôležitejšie. Aby sme boli akceptovateľní ako štát, musíme predstaviť svoje diplomatické služby na vysokej úrovni. Nie je to vždy tak, vy to veľmi dobre viete, pán minister, a vedia to i viacerí návštevníci našich zahraničných misií. Treba skončiť prax prideľovania miest za stranícke zásluhy alebo odkladať na tie miesta misijné nepohodlných politikov, ktorí nesplnili doma očakávania straníckych centrál. Pokiaľ nebudeme vysielať do sveta signály o tom, že sme schopní a vzdelaní, nebudeme úspešní a seriózni partneri v medzinárodnej spolupráci. A teraz mi dovoľte predložiť ten náš návrh. Pôvodný návrh na uznesenie Národnej rady k materiálu Strednodobá stratégia (tlač 901) je: „Národná rada A. berie na vedomie,“ tak ako je to uvedené aj v predloženom návrhu z výborov, „Strednodobú stratégiu zahraničnej politiky Slovenskej republiky do roku 2015, B. žiada ministra zahraničných vecí 1. doplniť materiál o formovanie medzirezortnej stratégie a 2. doplniť materiál o konkrétne aktivity v medzinárodnej diplomacii.“ Dôvodová správa sa dotýka iba bodu B, iba tento navrhujeme doplniť takto: „1. za medzirezortnú stratégiu sa považuje aktívna a cielená spolupráca ministerstva zahraničných vecí a) s ministerstvom financií za účelom zabezpečovania potrieb ministerstva zahraničných vecí pre prácu diplomatických misií Slovenskej republiky v zahraničí, za účelom prezentácie Slovenskej republiky v zahraničí, za účelom prezentačnej činnosti ministerstva zahraničných vecí pre diplomatov akreditovaných v Slovenskej republike, b) s ministerstvom školstva s cieľom zabezpečovania a skvalitňovania prípravy personálnych rezerv v kariérnej diplomacii, s cieľom zvyšovania úrovne vysokého školstva pre účely prezentácie Slovenskej republiky vo vede, technike, umení a športe, c) s ministerstvom kultúry pri prezentácii kultúrneho bohatstva a potenciálu umeleckých kruhov Slovenskej republiky v zahraničí, pri využívaní kapacít kultúrnych a múzejných ustanovizní pre prezentáciu zahraničných kultúrnych telies a výstavných exponátov a súborov, d) s ministerstvom hospodárstva predpokladaná, a to najmä pri podpore aktívneho cestovného ruchu a s ním spojenej prezentácie kultúrneho a prírodného bohatstva Slovenskej republiky v zahraničí, 2. konkrétne aktivity v medzinárodnej diplomacii si vyžadujú okrem už jestvujúcich pozícií v medzinárodných organizáciách a štruktúrach venovať sa i posudzovaniu zmysluplnosti a efektívnosti práce súčasných diplomatických misií Slovenskej republiky v zahraničí a v súlade so záujmami a potrebami Slovenskej republiky ich meniť, rušiť či rozširovať.“ Na záver pár slov. Ministerstvo zahraničných vecí je jedným z rozhodujúcich aktérov zahraničnej politiky, ak nie skutočne rozhodujúcim . Od úrovne jeho personálneho a materiálneho zabezpečenia závisí budúce postavenie a rešpekt Slovenskej republiky v rámci Európskej únie i sveta. Preto zaujal našu pozornosť predložený materiál Strednodobá stratégia zahraničnej politiky Slovenskej republiky do roku 2015. A rozhodli sme sa prispieť k jeho skvalitneniu. Prosím vás o pozornosť tomuto návrhu, príp., ak by vám to nerobilo veľké ťažkosti, aby ste tento návrh podporili. Ďakujem pekne.