P. Hrušovský, podpredseda NR SR: (2001-11-08):
Súčasťou správy je aj návrh gestorského výboru, ktorý máte ako tlač 1048a. Prosím pána poslanca, ktorého poverila skupina poslancov navrhovateľov, aby návrh zákona uviedol a stručne odôvodnil. Máte slovo. J. Volf, poslanec: Ďakujem pekne. Vážený pán predsedajúci, vážené dámy, vážení páni, chcem opätovne z tohto miesta v mene skupiny poslancov požiadať ctenú snemovňu o podporu návrhu zákona, ktorý by pomohol vyriešiť problém, ktorý sa v podstate ťahá už niekoľko desaťročí, takpovediac. Zato hovorím aj v mene tisícok členov spotrebných družstiev, pretože práve ich sa tento problém dotýka. Chcel by som konštatovať, že k nášmu návrhu nás vedie niekoľko dôvodov. Ide v podstate aj o určité odstránenie alebo nápravu stavu, ktorý pred rokom 1989 prakticky neumožňoval spotrebným družstvám, podobne ako ďalším inštitúciám neštátneho charakteru nadobúdať majetok. Tak sa stalo, že napriek záujmu nemohli spotrebné družstvá nadobudnúť pozemky pod svojimi predajňami do vlastníctva. Bol to stav, ktorý nezapríčinili, bol daný určitou právnou situáciou, čiže dá sa povedať, že dnes tu ide o pozemky, ktoré v podstate fyzicky pod predajňami týchto družstiev de facto existujú niekoľko desiatok, často niekoľko desiatok rokov. Ide súčasne aj o určité odstránenie nerovnosti, ktorá vznikla prijatím zákona č. 278/1993, lebo napriek tomu, že viaceré inštitúcie boli v rovnakej situácii, nie pre všetky sa riešila zmena stavu rovnakým spôsobom. Rôznym spôsobom sa riešila pre telovýchovné jednoty, pre bytové družstvá a iným spôsobom pre fyzické osoby a iným spôsobom pre spotrebné družstvá. Ďalej by som chcel povedať, že ide v podstate, pokiaľ by sme prijali tento návrh zákona a ja pevne verím, že áno, tak trocha by sme vyrovnali situáciu našich spotrebných družstiev k spotrebným družstvám v Českej republike. Treba povedať, že napriek rovnakému historickému pôvodu, teda napriek tomu, že vlastne historické podmienky boli rovnaké pre spotrebné družstvá v Slovenskej a Českej republike, v Českej republike zákon vyriešil túto situáciu tak, že v podstate presunul tieto pozemky ako pre fyzické, tak pre právnické osoby do vlastníctva. Chcel by som súčasne povedať aj to, že prijatím tohto zákona sa odstránia určité problémy, ktoré boli spôsobené spotrebným družstvám po roku 1990. Chcem zdôrazniť, že napríklad len rozdeľovaním úverov a iným spôsobom, ako to bolo v prípade štátnych podnikov, prišli spotrebné družstvá po roku 1990 o cca 740 mil. Sk tým, že ich pomer presunu úverov do Konsolidačnej banky a do VÚB bol iný ako v prípade štátnych podnikov. Rovnako tak chcem zdôrazniť, že spotrebné družstvá v podstate platia do štátnej kasy vlastne už viac ako 10 rokov DPH aj napriek tomu, že prakticky menšie predajne nedosahujú ten limit, kedysi 6 a dnes 3 milióny obratu, to znamená, pokiaľ by neboli družstvami, neboli by v podstate platcami DPH. Chcem povedať aj to, čo ja považujem osobne za veľmi dôležité, že ústretový krok voči spotrebným družstvám, ktorý by bol nakoniec aj logický, je určitou podporou jedinému domácemu reálnemu konkurentovi zahraničných obchodných reťazcov, je teda podporou domáceho kapitálu a je súčasne aj podporou zdravej konkurencie. Samozrejme, že sa tu vyskytli aj určité výhrady. Chcel by som povedať, že spočívali vlastne v dvoch otázkach. Tá prvá je otázka akejsi nerovnosti. Už som povedal, že nerovnosť vlastne bola založená pôvodným prijatím zákona, pretože pre rôzne inštitúcie sa riešila táto situácia rôzne, rovnako tak chcem upozorniť, že v tomto návrhu zákona ide vlastne len o zmenu cenového režimu a zmena cenového režimu bola vlastne už uskutočnená aj prijatím zákona, novelizácie tohto zákona v roku 1999 bez toho, že by vtedy niekto upozorňoval na to, že dochádza k akejsi nerovnosti. Hovorí sa tu aj o otázke financií. Už som povedal, že spotrebné družstvá v podstate určitým mechanizmom, ktorý nebol pre ne rovnaký ako pre iné subjekty, de facto prišli o stovky miliónov slovenských korún od roku 1990. A chcem upozorniť aj na to, že celý tento objem prostriedkov, o ktoré v podstate ide, nedosahuje podľa prepočtov ani 90 mil. Sk. Družstvá od roku 1993 na nájmoch už zaplatili viac ako 60 mil. Sk do štátneho rozpočtu a v prípade nadobudnutia pozemkov do vlastníctva by, samozrejme, odvádzali dane, čo by minimalizovalo vlastne ten možný finančný rozdiel, na ktorý sa občas poukazuje. Ja by som teda na záver chcel ešte raz požiadať vážených pánov poslancov, samozrejme, nielen tých, čo tu sedia teraz, ale celú ctenú snemovňu, aby podporili zákon, ktorý pomôže odstrániť nerovnosť starú niekoľko desiatok rokov a pomôže aj jedinému reálnemu domácemu konkurentovi zahraničných obchodných reťazcov. Vzhľadom na to, že v existujúcom návrhu zákona existuje aj formálna chyba, pretože pri novelizácii v roku 2000 nedošlo k prečíslovaniu odkazu, aby už tento zákon bol celkom v poriadku, tak si dovolím aj formou pozmeňujúceho návrhu, ktorý bol už rozdaný a má podpis viac ako 15 poslancov, túto formálnu chybu napraviť. Ďakujem.