L. Köteles, poslanec: (2007-10-25):
Vážená Národná rada, začiatkom septembra Obvodný banský úrad v Košiciach vydal rozhodnutie o určení dobývacieho priestoru na ťažbu perlitu v klasickej tokajskej vinohradníckej oblasti len pár metrov od obce Malá Bara. Stalo sa tak napriek negatívnym stanoviskám obce, Košického samosprávneho kraja, ba aj Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre životné prostredie a ochranu prírody z predošlého volebného obdobia. Rovnaký názor na negatívny vplyv dobývania perlitu v navrhovanom dobývacom priestore Malá Bara pre vinohradníctvo v tokajskej oblasti má aj Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky, Ústredný kontrolný a skúšobný ústav poľnohospodársky v Bratislave a Ing. Martin Benkovič, zástupca Slovenskej republiky v Medzinárodnej organizácii pre vinič a víno so sídlom v Paríži, ktorí vo svojich stanoviskách vyslovili dôrazný nesúhlas so zámerom banskej činnosti v uvedenom regióne. Podľa geologického prieskumu z roku 1984 sa v kopci nad Barou nachádza ložisko perlitu v objeme viac ako 8 miliónov ton, ale nad jeho zásobami je hornina, presnejšie odpar v objeme viac ako 2 mil. m3. Popritom nejde o pôdu, ale o tvrdú vulkanickú horninu. K perlitu sa dá dostať jedine jej odstránením, presnejšie odstrelením. Oponenti ťažby si myslia, že ťažba by ohrozila tokajskú vinohradnícku oblasť. Treba mať na zreteli, že 40 rokov bojovala Slovenská republika o uznanie tokajskej značky z územia Slovenska. Celosvetový význam pestovania tokajského vína v slovenskej časti Tokaja bol už vyjadrený podaním návrhu pripraveného odborom ochrany pamiatkového fondu sekciou kultúrneho dedičstva Ministerstva kultúry Slovenskej republiky na zápis uvedeného územia a súboru vínnych pivníc v tokajskej oblasti do zoznamu svetového prírodného a kultúrneho dedičstva UNESCO. Medzinárodný význam tokajskej oblasti bol zdôraznený aj v spojitosti s uzavretím Medzinárodnej dohody medzi Ministerstvom pôdohospodárstva Slovenskej republiky a Ministerstvom poľnohospodárstva a rozvoja vidieka Maďarskej republiky o vzájomnej spolupráci v odbore vinárstva a vinohradníctva v tokajskej vinohradníckej oblasti, v rámci ktorej zmluvné strany podľa čl. I tejto dohody prevzali spoločnú zodpovednosť za zachovanie najvyššej kvality produkcie vína majúceho pôvod z tejto oblasti. Mimoriadny význam tokajskej vinohradníckej oblasti pre slovenské vinohradníctvo bol premietnutý aj do aktuálneho znenia zákona o vinohradníctve a vinárstve samostatnou piatou časťou tohto právneho predpisu Vinohradnícka oblasť Tokaj špecificky upravujúcou podmienku pestovania vína v tomto území, dodal by som, že ani jedna z ďalších 6 vinohradníckych oblastí Slovenska nemá takúto úpravu, a vydaním osobitnej vyhlášky Ministerstva pôdohospodárstva Slovenskej republiky v roku 2005 o vinohradníckej oblasti Tokaj. Predmetná vyhláška obsahuje aj 100-bodový hodnotiaci systém založený na špecifických kritériách vytvorených v záujme zachovania kvality svetového unikátneho vína. Je samozrejmé, že pri hodnotení kvality vína sa prihliada aj na vonkajšie vplyvy v okolí vinohradov. Vyššie spomínaný návrh na zápis tokajskej oblasti do zoznamu Svetového prírodného a kultúrneho dedičstva UNESCO, uvádzaná Medzinárodná dohoda Slovenskej republiky a Maďarskej republiky a aktuálna právna úprava v oblasti vinárstva obsiahnutá v slovenskom právnom poriadku vychádza najmä z jedinečných svetovo uznaných unikátnych geografických, geologických, gemorfologických, hydrologických a klimatických podmienok tokajskej vinohradníckej oblasti. Takisto aj Košický samosprávny kraj rovnako hodnotil unikátne podmienky tokajskej vinohradníckej oblasti a národohospodársky význam pestovania tokajského vína, v dôsledku čoho v územnom pláne veľkého územného celku Košického kraja rozhodol o využití územia tohto regiónu na poľnohospodársku činnosť, vinohradníctvo a podporu cestovného ruchu. Je evidentné, že tieto jedinečné podmienky sú vysoko citlivé voči vonkajším vplyvom pochádzajúcim aj z povrchovej banskej činnosti. Takáto činnosť by nenávratne poškodila životné prostredie v tejto oblasti. Negatívne vplyvy povrchovej banskej činnosti v lokalite centre slovenskej časti Tokaja, čiastočne s dosahom aj na maďarskú stranu Tokaja, by mohli ohroziť splnenie tohto medzinárodného zväzku Slovenskej republiky a Maďarskej republiky, bola by aj komplikácia vo vzťahoch zmluvných strán. Vzhľadom na opísaný negatívny vplyv banskej činnosti na kvalitu vysoko citlivých unikátnych vinohradníckych kultúr, veď vinohrady sa nachádzajú v bezprostrednej blízkosti plánovaného lomu, by slovenská časť tokajskej oblasti veľmi pravdepodobne mohla prísť o právo používať v rámci produkcie vín svetovo uznávanú značku Tokajského vína. Otvorenie lomu by znamenalo vzhľadom na opísané dôsledky veľmi ťažké sociálne dopady na obyvateľstvo. Dodal by som, že v tejto oblasti je približne 30-percentná nezamestnanosť. Obyvateľstvo sa vo výraznom počte venuje predovšetkým vinohradníctvu. V porovnaní s tým by otvorenie lomu vytvorilo predpokladané pracovné príležitosti len do maximálne 20 osôb. Ťažbu perlitu z nasledujúcich dôvodov neodporúčajú bezprostredne dotknuté orgány. Obec Bara upozorňuje, že ťažba perlitu spôsobuje zvýšenú prašnosť. Ovplyvní to život obce, prvé domy začínajú len pár metrov od ložiska. Ústredný kontrolný a skúšobný ústav poľnohospodársky v Bratislave pripomína, že tokajské hony v tesnej blízkosti ložiska perlitu sú registrované vo Vinohradníckom registri Slovenskej republiky. Keďže oblasť ťažby má zaberať plochu viac ako 20 ha a hĺbka ťažby by mala mať minimálne 35 metrov, ťažba môže negatívne ovplyvniť vinohrady. Vplyv by sa podľa Ústredného kontrolného a skúšobného ústavu prejavil aj na životnom prostredí, negatívne ovplyvní kvalitu šťavy a muštu, či hladinu spodnej vody. Medzinárodná organizácia pre viničoviny v Paríži. Podľa zástupcu Slovenskej republiky v nej Martina Benkoviča prachové častice z ťažby perlitu negatívne pôsobia na rastlinné pletivá, dochádza k obmedzeniu fotosyntézy a následnému zníženiu obsahu cukru v hrozne. Práve vysoká cukornatosť je špecifikom tokajských odrôd. Prach sa podľa jeho mienky zanesie do muštov pri spracovaní a zníži kvalitu suroviny. Pripomína aj blízkosť maďarskej časti Tokaja, kam prach pri zmene prúdenia môže zanášať. Košický samosprávny kraj. Územný plán kraja v Tokaji pripúšťa len podnikanie vo vinohradníctve, poľnohospodárstve a v cestovnom ruchu. Postup Obvodného banského úradu je podľa župana Zdenka Trebuľu, citujem, „v hrubom rozpore so zákonom o územnom plánovaní a stavenom poriadku“. Územný plán je podľa neho  záväzným podkladom na rozhodovanie o určení dobývacieho priestoru. Jeho nerešpektovanie banským úradom vníma ako vážny zásah do kompetencie samosprávneho kraja. Podľa názoru odborníkov jednoznačné východisko z tejto situácie by znamenalo odpis zásob ložiska perlitu Malá Bara z nasledujúcich dôvodov. Hrozbu negatívnych vplyvov dobývania nerastného bohatstva na vinohradníctvo v tejto oblasti je možné definitívne odstrániť návrhom na odpis zásob predmetného ložiska podľa ustanovenia § 14 banského zákona, citujem: „Ak ide o zásoby, ktorých dobývanie by ohrozilo dôležité verejné záujmy, najmä ochranu životného prostredia a význam ochrany prevyšuje záujem na dobytí týchto zásob.“ V tejto spojitosti upozorňujem, že podľa údajov bilancia zásob výhradných ložísk Slovenskej republiky so stavom 1. januára 2003 je v rámci Slovenskej republiky evidovaných 5 ložísk perlitu v okrese Žiar nad Hronom 3, okres Košice – okolie Byšta 1 a Malá Bara. Podľa údajov z uvádzanej ročenky nerastné suroviny v roku 2006 sú evidované celkovo bilančné zásoby perlitu na Slovensku, predstavujú 30 mld. ton. Z uvedených ložísk je dobývané len ložisko Lehôtka pod Brehmi so životnosťou v súčasnosti overených bilančných zásob ložiska približne 140 rokov. Ešte raz zdôrazňujem, 140 rokov, pričom ťažba v tomto ložisku klesá v dôsledku zníženého dopytu po tejto surovine. Ďalším, dosiaľ neťaženým a na Slovensku najväčším ložiskom kvalitného perlitu je lokalita Jastrabá. Ložisko Malá Bara patrí k ložiskám s variabilnou kvalitou perlitu, ktorého výskyty sú nepravidelné, neveľké. Aktualizácia surovinovej politiky Slovenskej republiky v oblasti nerastných surovín schválená uznesením vlády z roku 2004 ako strategický dokument štátu v oblasti nakladania s nerastnými surovinami na základe posúdenia výsledkov geologického výskumu, prieskumu vybraných ložísk obsahuje zhodnotenie a zo súčasného pohľadu podmienok trhovej ekonomiky praktické využitie väčšiny výhradných ložísk je problematické. Ukončená bola ťažba s malými a nekvalitnými zásobami, čiže nepredpokladá sa v budúcnosti otvárať ťažbu týchto ložísk a vývoj budúcej ťažby bude závislý od potrieb trhu, ktorý v súčasnosti je zabezpečený ťažbou z otvorených ložísk. Čiže nie je nutné otvárať nové ložiská. Redukovať počet výhradných ložísk na základe možnosti ich reálnej využiteľnosti v dlhodobejšej perspektíve to zodpovedá súčasnej možnosti využitia odpisu zásob ložiska. V dôsledku uvedeného otvorenia nového ložiska s nepravidelným, neveľkým výskytom perlitu s variabilnou kvalitou v tomto regióne, najmä pri súčasných možnostiach dopytu, je v porovnaní s uvádzaným národohospodárskym a celosvetovým významom tokajskej vinohradníckej oblasti a nutnosťou zachovania súvisiacej produkcie tokajských vín nesporne oveľa menej dôležité. Na základe toho je predpokladané využitie územia na banskú činnosť, ktorá by však mala aj fatálne dôsledky, naozaj skutočne nevhodné. Na druhej strane je pestovanie svetového unikátneho vína impulzom aj pre rozvoj turizmu, čo by prinieslo ďalšie podstatné rozšírenie pracovných príležitostí a plánovaná ťažba je dotknutá aj s Tokajskou vínnou cestou. Na základe vyššie uvedených skutočností poukazujúc na celosvetový význam tokajskej vinohradníckej oblasti, uzavreté medzinárodné záväzky Slovenskej republiky v záujme udržiavania kvality tokajského vína, výrazne negatívny vplyv dobývania perlitu na jedinečné geografické, geologické, hydrologické a klimatické podmienky v tejto oblasti považujeme použitie ustanovenia § 14 ods. 2 písm. c) banského zákona o odpise zásob výhradného ložiska perlitu v lokalite Malá Bara za plne odôvodnené z dôvodu, že význam ochrany tokajskej vinohradníckej oblasti podstatne prevyšuje záujem na vydobytí týchto zásob. Z tohto dôvodu v záujme ochrany tejto unikátnej, z poľnohospodárskeho a turistického hľadiska veľmi významnej oblasti žiadam členov vlády, aby prispeli k tomu, že v tejto oblasti v súlade so záujmami Slovenskej republiky nebudú dovolené umelé zásahy s negatívnym vplyvom na kvalitu vysoko citlivých, unikátnych  vinohradníckych kultúr ako napríklad ťažba perlitu. Takisto, aby význam a klasický postup prípravy tokajského vína v slovenskej časti Tokaja bol čím skôr vyjadrený zápisom uvedeného územia a súboru viníc v tokajskej oblasti do zoznamu Svetového prírodného a kultúrneho dedičstva UNESCO. Dovoľte mi ešte, aby som interpeloval ministra dopravy, ale odovzdám to radšej písomne vzhľadom na to, že nie je prítomný. Pána ministra by som interpeloval ohľadom tzv. južnej trasy. Argumentujeme tým, že potrebujeme tzv. ekonomické impulzy a vybudovanú infraštruktúru pre najzaostalejšie regióny. Citoval by som napríklad aj vyhlásenie vlády Slovenskej republiky z roku 2006: „Verejné financie a daňová politika budú projektované a používané ako hlavný hospodársky nástroj na vybudovanie moderného sociálneho štátu s cieľom minimalizovať sociálne vylúčenie a postupne odstraňovať stále rastúce regionálne rozdiely a sociálnu nerovnováhu.“ A teraz mi dovoľte, aby som z oficiálnej ročenky prečítal poradie regiónov podľa miery evidovanej nezamestnanosti, a máme ich hneď k dispozícii, južnú trasu Rimavská Sobota 28 %, Revúca 25 %, Veľký Krtíš 20 %, Kežmarok je na východe, Rožňava 20 %, Trebišov 19 %, Lučenec 18 %, Michalovce 16 %, Vranov nad Topľou 15 %. Neviem, z akého dôvodu z tohto poradia vynechali okres Košice – okolie, v júli sme mali ešte 9. miesto s nezamestnanosťou 18 %.  Tam žijúci obyvatelia právom očakávajú od vlády Slovenskej republiky, od zákonodarstva, aby nielen na severe sme stavali tunely atď., veď na našom území by sme to nepotrebovali. Bolo by to oveľa lacnejšie a podľa mňa aj efektívnejšie. Ďakujem pekne.