V. Veteška, podpredseda NR SR: (2004-12-08):
G. Krajči, poslanec: Vážený pán predsedajúci, pán minister, vážené kolegyne, kolegovia. Na programe práve prebiehajúcej schôdze Národnej rady Slovenskej republiky máme najdôležitejší návrh zákona roka, a to je návrh štátneho rozpočtu na rok 2005. Ide o legislatívnu normu, ktorá určuje finančné možnosti Slovenskej republiky a jej fungovania na budúcich 12 mesiacov s ekonomickým výhľadom aj na nasledujúce roky. Preto sa v mojom vystúpení budem snažiť obsahovo prezentovať svoj názor na štátny rozpočet roku 2005. Pri schvaľovaní zákona o štátnom rozpočte si všetci uvedomujeme silu tohto zákona a dopady na ekonomickú aj politickú situáciu prijatím, alebo neprijatím tohto zákona. Ak zákon nebude prijatý, je to vlastne vyslovenie nedôvery vláde a vláda by mala odstúpiť. Slovensko nebude mať štátny rozpočet a pôjde sa na rozpočtové provizórium podľa § 11 zákona č. 523/2004 Z. z. Všetci ako tu sedíme, si musíme položiť základné otázky. Je to pre Slovensko dobré, ak nebude schválený rozpočet? A treba si postaviť aj otázku, je na Slovensku taká politická strana alebo politická sila, ktorá je ochotná vziať na seba zodpovednosť, ktorá je pripravená zostaviť novú vládu a vládnuť? Ak nie sú jednoznačné odpovede na tieto otázky a tie podľa môjho názoru nie sú, je nezodpovedné rozpočet na rok 2005 neschváliť. V tomto parlamente sa stalo módou umývať si ruky pred zodpovednosťou tým, že najhorúcejšie problémy rieši skupina nezávislých poslancov. Opozične sa tváriace strany sa hlásili vo voľbách k tomu, že je potrebné uskutočňovať reformy, všetci vedia, že neschválenie štátneho rozpočtu je zlý signál pre krajinu, ktorá je členom Európskej únie a pritom všetci chceli ísť do Európskej únie. Ako to teda urobiť, aby bol baran celý aj vlk sýty? No predsa jednoducho. Hodiť to na nezávislých poslancov, veď tam sa toho zmestí. Pričom oni si svoje politické dohody medzi sebou v tichosti riešia a navonok to vyzerá, že sú opoziční. Ešte horšie je to, čo je pre Slovensko typické, že aj nezávislí sa delia na nezávislých a nezávislejších. Keď napríklad vystúpi v médiách nezávislý poslanec a povie, že nezávislí poslanci podporia, alebo nepodporia to či ono, pýtam sa: za koho hovorí? No jedine za seba, za nikoho iného, pretože v tom je podstata a princíp nezávislosti. Má teda hovoriť, ja podporím, ja nepodporím, a nie my podporíme, my nepodporíme. Nemôže hovoriť za ostatných, lebo tí sú svojprávni a nezávislí. Preto ja teraz hovorím za seba. Nepodporím štátny rozpočet, ktorý by mal mať vyšší deficit ako ten, ktorý je navrhovaný v návrhu zákona o štátnom rozpočte, aj ten už je podľa metodiky Európskej únie ESA 95 vyšší, ako by mal byť. Nepodporím žiadne pozmeňujúce návrhy, ktoré zvyšujú deficit štátneho rozpočtu, pretože nie som populista a nie som na to ani odkázaný, pretože som sa stal nezávislým poslancom. To však neznamená, že som spokojný so všetkým, čo je v návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2005, a preto mám pripravené pozmeňujúce návrhy, ktoré nezvyšujú deficit štátneho rozpočtu a ktoré podľa môjho názoru vylepšujú štruktúru a zabezpečujú potrebné činnosti podľa mojich predstáv a možností štátneho rozpočtu. Som si však vedomý toho, že na príprave zákona o štátnom rozpočte pracovalo množstvo odborníkov, že jednotlivé položky mali svoju previazanosť a nadväznosť, a preto ak prejde aspoň jeden z mojich návrhov, budem to pokladať za úspech. A teraz k predloženému návrhu. Všeobecne možno pozitívne hodnotiť návrh štátneho rozpočtu v tom zmysel slova, že poslancom vláda Slovenskej republiky konečne pripravila kvalitnejšie podklady na financovanie nášho štátu v budúcom roku ako to bolo doteraz. Z obsahového hľadiska sa v ňom však nachádzajú nezrovnalosti, alogizmy, rozporuplné predpoklady, na ktoré sa budem snažiť upozorniť. Návrh rozpočtu na rok 2005 je zostavený v nadväznosti na údaje o vývoji v minulých rokoch a predvídavo a plánovito uvádza aj jeho kontinuitu na ďalšie dva roky, až do roku 2007, čo možno považovať za akési nóvum pri predkladaní štátnych rozpočtov doposiaľ. Pravdepodobne ide o približovanie sa k zvyklostiam Európskej únie, ktorá Európskemu parlamentu predkladá rozpočty až na sedem rokov vopred. Dôležitým faktom je, že navrhované výdavky sú relatívne podrobne špecifikované na jednotlivé programové a plánované konkrétne úlohy. Nechápem však, prečo sa neuplatnila jednotná metodika Európskej únie ESA 95 a princíp akrualizácie, teda princíp časového rozlíšenia aj v schvaľovanom rozpočte na rok 2005. Neplatí akrualizované saldo štátneho rozpočtu 57 mld. 336 mil., ale len hotovostné saldo 61 mld. 523 mil., pozri str. 59. Prečo sa potom princíp akrualizácie uplatňuje pri rozpočte obcí a vyšších územných celkov? Vážnym nedostatkom je, že vláda Slovenskej republiky nepredložila v podobe programového rozpočtovania aj kapitolu všeobecnej pokladničnej správy. V nej ide takmer o 25 mld. korún. Nedostatkom tiež je, že kvalita programového rozpočtovania je zatiaľ naozaj začiatočníckeho charakteru alebo v plienkach. Návrhy prechádzajú rukami špecialistov v štátnej správe, vysokými štátnymi úradníkmi a funkcionármi, kolégiami a zasadnutiami vlády. Napriek tomu je v návrhu pre Národnú radu Slovenskej republiky dosť chýb vecných i formálnych. Sú tam preklepy, slovenské, gramatické i štylisticky nesprávne slová a termíny. V programoch sú pre etapu hodnotenia aj nezhodnotiteľné ciele a obsahy programov. Formulujú ich nekonkrétne, pre danú oblasť len slovami zvýšiť, zlepšiť, podporovať efektívny rozvoj a podobne. Napríklad v kapitole ministerstva školstva a v kapitole SIS je cieľom splniť na sto percent plán za nejakú oblasť bez formulovania, o aký konkrétny obsahový cieľ ide. V tomto slova zmysle je rozpočet nekonkrétny pre oba rezorty. Veď predsa plány by sa mali plniť na sto percent. Takýto druh populárno-náučného štýlu sa používa v médiách, a nie v legislatívnom návrhu štátneho rozpočtu. Formulačne by sa namiesto o zámeroch programov malo hovoriť záväznejšie o obsahu programov. Jedným z východísk, s ktorými štátny rozpočet pracuje, sú demografické východiská. V tejto súvislosti som objavil i informačnú nezrovnalosť. V návrhu štátneho rozpočtu sa ohľadne demografických ukazovateľov nevychádzalo z informácií Štatistického úradu, teda inštitúcie, ktorá je odborne najfundovanejšou pre túto oblasť, demografické predpoklady navrhovateľov sa výrazne odlišujú od informácií Štatistického úradu. V návrhu štátneho rozpočtu je v demografii na strane 89 pre rok 2010 počítané s populáciou v Slovenskej republike na úrovni 5 404 000 obyvateľov. Na druhej strane sa v oficiálnej štatistickej prognóze Štatistického úradu udáva počet 5 360 000 obyvateľov, čo je o 50 000 ľudí menej. Na slovenské pomery nie je takýto rozdiel nezanedbateľný. Nebezpečný rozdiel sa vyskytol v demografickej prognóze na rok 2020. Návrh Štatistického úradu alebo v štátnom rozpočte počíta s populáciou 5 447 000 a štatistická prognóza je 5 278 000, čo je rozdiel už 200 000 ľudí. Aj keď vládny návrh štátneho rozpočtu, vypracovaný ministerstvom financií vychádza z parametrov makroekonomickej predikcie do roku 2010, podľa môjho skromného názoru mu chýba cieľavedomá, strategická prognóza vývoja vecnej štruktúry našej ekonomiky v podmienkach po vstupe Slovenskej republiky do Európskej únie. Dlhodobú udržateľnosť rozvoja nemožno obmedzovať len na fiškálne ciele, teda nulové saldo, ale definovať, aký cieľ reštrukturalizácie našej ekonomiky to zabezpečí. Je veľmi nebezpečné, ak sa ekonomické vývojové parametre Slovenska a strategická koncepcia ekonomiky nezakladá na poznatkovej ekonomike ako vednej disciplíne, výskume a vzdelaní, ale na masívnom, kvantitatívnom rozvoji automobilizmu v jeho konečnej alebo končiacej ére, teda automobilizmu založenom na vysokej cene palív, vyčerpateľných ropných zdrojov a vysokej nasýtenosti trhov celého sveta. Takáto koncepcia môže pokojne priviesť našu ekonomiku v strednodobom horizonte 10 až 15 rokov do ekonomickej čiernej diery, ako sa to stalo už pred 15 rokmi so zbrojárskym zameraním slovenskej ekonomiky. Čo ak o päť rokov svetoví vedci vymyslia automobil na iný pohon a klasické zážihové a naftové motory budú ustupovať do úzadia? Na záver tohto úvodu môžem hodnotiť štátny rozpočet rozporuplne. Na jednej strane ponúka fundované, odborné a úzko špecifické východiská do budúcnosti, na druhej strane je povrchný, nekonkrétny a založený na pochybných, respektíve aj nesprávnych predpokladoch pre dlhodobý vývoj slovenskej ekonomiky. V ďalšej časti môjho vystúpenia opriem svoje hodnotenia návrhu štátneho rozpočtu na istých nezrovnalostiach v rámci niektorých rozpočtových kapitol pre jednotlivé rezorty. Z obsahových úloh je nenáležité v kapitole ministerstva zdravotníctva „vytvoriť lepšie životné prostredie“. Obdobne v kapitole ministerstva kultúry zabezpečiť „transparentný systém financovania“. Financovanie je len nástroj, prostriedok, a nie obsah alebo zámer práce programu. Špecificky nepreukázateľné a hlboko podpriemerné sú programy za Slovenskú akadémiu vied. Ich programom je vraj len všeobecne a vágne formulovaný obsah a zámer „prispieť k celkovému zvýšeniu úrovne poznania na Slovensku“. No a z ďalšieho obsahu má ísť len o zvýšenie spolupráce s európskym výskumným priestorom a zabezpečovať doktorandské štúdium. To však sú len cesty a prostriedky pre prácu, a nie programový obsah a výsledky práce v oblasti inovačného potenciálu. V kapitole ministerstva zahraničných vecí je vhodné konštatovať, že priama pomoc na zmierňovanie chudoby vo svete v sume 161 miliónov Sk je len jedna stotina percenta z HDP. V rôznych celosvetových uzneseniach sa považuje celková pomoc chudobným krajinám od 0,2 do 0,6, čo by predstavovalo o 2,8 až po 8,4 miliárd Sk. Za ministerstvo vnútra je v danom kontexte podprahovým programom poskytnúť 2 500 rekreačných poukazov. To je len podprogram vnútrorezortného sociálneho programu, ktorý nepatrí do pozornosti Národnej rady Slovenskej republiky, a je obsiahnutý v položke osobných výdavkov. Málo náročným programom je vytvoriť len školiace pracovisko na boj proti praniu špinavých peňazí. Ďalej si myslím, že treba znížiť rozpočtované výdavky na aplikáciu dokladov formátu Európskej únie. V roku 2005 až 2007 sa má na ne vynaložiť 2,9 mld. Sk. To pri ich počte, napríklad 6 miliónov kusov, by za jeden doklad bolo takmer 500 korún, a to bez ďalších osobných výdavkov. Nie je zmienka o výberovom konaní dodávateľov. Uvedená úloha nie je medzi programovými úlohami, čo je však podstatne vyššia položka ako 2 500 rekreačných poukazov. Prezentovanými cieľmi ministerstva vnútra je napríklad pre rok 2005 zachrániť 5 840 osôb, rozložiť 18 zločineckých organizovaných skupín, objasniť 30 korupčných trestných činov, pozri strana 5. Takéto stanovenie cieľov je priam nezmyselné a vôbec, neobjektívne. Obdobne nie je presvedčivo odôvodnené veľmi vysoké zvýšenie výdavkov na obranu v rozpočtovej kapitole ministerstva obrany, a to o 11%, aj keď je zrejmé, že NATO má isté požiadavky, ktoré musí Slovenská republika akceptovať. V rezorte ministerstva práce a sociálnych vecí je dominantným programom sociálna inklúzia, čo je de facto riešenie chudoby, či už absolútnej alebo relatívnej. Na takéto opatrenia sa vyčlení 10,25 % z celkových výdavkov rozpočtu alebo 15,03 % rezortných výdavkov. Podľa štatistických ukazovateľov je dnes na Slovensku cca 2 161 000 občanov, teda až 40,2 %, ktorí patria ako ekonomicky neaktívni do pásma chudoby. Vláda v návrhu rozpočtu neprezentovala predstavu, či takáto suma bude stačiť pre enkluzívnych členov spoločnosti. A práve na takúto vrstvu obyvateľstva negatívne dopadajú finančné dôsledky reformných krokov a nepriame dane, teda spotrebné dane. Slovensko je totiž neúmerne vysoko zaťažené nepriamymi daňami, až 62,9 % z celkových príjmov tvoria nepriame dane. V tejto súvislosti je preto nemiestne, ak sa slovenská vláda chváli, že má najnižšie daňové a odvodové zaťaženie v Európe. V rámci priamych daní to tak možno je, avšak deficit dopĺňajú prostriedky získané z nepriamych daní. V rámci rozpočtovej kapitoly pôdohospodárstva chýba v štátnom rozpočte na rok 2005 program rozvoja vidieka. Je to dôsledok politiky vlády, ktorá nedoceňuje ľudí z regiónov a ignoruje možnosti komparatívnych výhod nášho oblastne diferencovaného pôdohospodárstva. V pôdohospodárstve vláda podceňuje schopnosť produkovať sekundárnu biomasu ako významný alternatívny energetický zdroj. Vláda podceňuje význam pôdohospodárstva vrátane obhospodarovania lesov a jeho schopnosti produkovať sekundárnu biomasu ako významný alternatívny energetický zdroj substituujúci znižujúce sa a stále drahšie zásoby fosílnych zdrojov. V rámci zákona o štátnom rozpočte neexistujú žiadne ekonomické stimuly pre výrobcov ani pre odberateľov výhodnejších energetických zdrojov z domácich surovín. V rámci štátneho rozpočtu sa pre samosprávu našlo len 7,93 % z celkových bežných výdavkov, z toho obciam len 5 %. Zostáva však faktom, že štát presúva na samosprávu a regióny veľkú časť svojej zodpovednosti za chod ekonomiky, pričom im neponecháva primeranú časť zdrojov. Vážení kolegovia, návrh rozpočtu verejnej správy a v rámci toho najmä štátneho rozpočtu na rok 2005 nadväzujú na relatívne maximalistické makroekonomické predĺženie trajektórie vývoja z rokov 2002 až 2004. To znamená, že medziročné tempá rastu výkonov a hrubého domáceho produktu by mali byť okolo 5 % ročne a to v stálych cenách. Nezohľadňuje sa, že v nadväzujúcich ekonomikách sa skončila zostupná fáza konjunktúry, osobitne za automobilový priemysel. Okrem toho vývoj HDP bude nepriaznivo ovplyvňovaní rastom cien ropy, s tým sa v doterajšom návrhu nerátalo. V nadväznosti na to možno odhadovať nesplnenie plánu príjmov štátneho rozpočtu o 5 až 7 miliárd slovenských korún. Dávam do pozornosti, že návrh zrejme nie je podložený poznaním plánov a stratégií zahraničných spoločností vrátane bánk a poisťovní, ktoré sú vlastníkmi a rozhodovateľmi podstatnej menšiny hospodárskeho potenciálu Slovenska. Aj z tohto dôvodu variant s očakávaným medziročným rastom HDP okolo 4 % by bol zrejme opatrnejší a reálnejší než predpokladaný variant o medziročnom 5-percentnom raste HDP. Cieľ znižovať objemy ročných schodkov verejných financií a to dokonca aj v relatívnom vyjadrení, je veľmi ambiciózny, možno ho len vítať. Neplatí však tvrdenie, že verejné financie znížia finančné bremeno budúcich generácií, strana 1. Celkové stavy objemov zadlženosti predsa budú v nadväznosti na každoročné schodky verejných financií, aj keď menšie ako v minulosti, stále stúpať. V roku 2007 majú stúpať na 733 miliárd, čo je oproti 492 miliardám v roku 2001, respektíve 475 miliardám v roku 2002 o 241 až 258 miliárd slovenských korún viac. Budú stúpať výdavky aj na obsluhu štátneho dlhu z 30 miliárd slovenských korún v roku 2003 na 40 miliárd v roku 2007. Vláda je povinná zabezpečovať aj bezpečnosť občanov, čo by sa malo odraziť aj v návrhu zákona o štátnom rozpočte a vyčleniť dostatok finančných zdrojov v prospech činnosti zabezpečujúcich zvýšenie stupňa ochrany obyvateľov proti teroristickým útokom a skvalitnenia systému varovania obyvateľstva a monitorovania územia po možnom teroristickom útoku. Musím však konštatovať, že vláda tomuto problému nevenovala dostatočnú pozornosť, a preto predkladám pozmeňujúci návrh k navýšeniu finančných prostriedkov pre zvýšenie stupňa ochrany občanov. Ide o vnútorné presuny finančných prostriedkov a pozmeňujúci návrh nezvyšuje deficit štátneho rozpočtu. Úlohy vyplývajúce pre civilnú ochranu pri zabezpečovaní ochrany obyvateľstva sú natoľko rôznorodé a finančne náročné, že je zrejmé, že úlohy nie je možné finančne zabezpečiť z pridelených zdrojov v rámci limitov štátneho rozpočtu na rok 2005. Po oboznámení sa s návrhom štátneho rozpočtu Slovenskej republiky navrhujem navýšiť prostriedky, po prvé, na modernizáciu varovacieho a monitorovacieho systému a to z programu 06V, ochrana verejného poriadku a bezpečnosti, do programu 04A01, civilná ochrana obyvateľstva, 30 miliónov. Po druhé, na integrovaný záchranný systém z programu 08C03 krajské úrady 30 miliónov, z programu 07A zdravotná starostlivosť 6 miliónov, z programu 06V ochrana verejného poriadku a bezpečnosti do novovytvoreného programu 04A integrovaný záchranný systém 50 miliónov, spolu 86 miliónov slovenských korún. Po tretie, pre rozvoj ochrany obyvateľstva Slovenskej republiky proti chemickým zbraniam z programu 06V ochrana verejného poriadku a bezpečnosti z rezortu ministerstva obrany 175 miliónov do programu 08B01 Ďalší rozvoj ochrany obyvateľstva Slovenskej republiky proti chemickým zbraniam, spolu 195 miliónov slovenských korún. Požadované finančné prostriedky vyčlenené k realizácii úloh bodov 2 a 3 ako medzirezortných programov nebudú presúvané z jednotlivých kapitol, ale musia byť špecifikované v rámci programu 04A integrovaný záchranný systém a 08B01 Ďalší rozvoj ochrany obyvateľstva. Čerpanie takto špecifikovaných prostriedkov ostane plne v kompetencii rezortu, ktorý je na ich plnenie úloh vyčlenený. V ďalšej časti svojho vystúpenia by som chcel podať ešte jeden pozmeňujúci návrh, ktorý sa týka rýchlostnej komunikácie cesty R4 Košice - Milhošt, maďarská hranica, čo by malo, tieto finančné zdroje by mali byť vyčlenené na zabezpečenie projektovej dokumentácie a územného konania. Pozmeňujúci návrh znie: V prílohe č. 8 účelové prostriedky kapitol štátneho rozpočtu na rok 2005 sa v kapitole Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky dopĺňa nová položka - rýchlostná cesta R4 Košice - Milhošť v sume 11 miliónov korún. Uvedenú zmenu je potrebné premietnuť do celkovej sumy účelových prostriedkov kapitoly Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky ako aj do celkovej sumy účelových prostriedkov kapitol na rok 2005. Vážené dámy, vážení páni, na záver môžem konštatovať, že hoci mám výhrady voči predloženému návrhu zákona o štátnom rozpočte, budem pozorne sledovať, či vládna koalícia je pripravená akceptovať niektoré pozmeňujúce a racionálne návrhy. A podľa toho sa rozhodnem, či rozpočet, štátny rozpočet na rok 2005 hlasovaním podporím, alebo nepodporím. Ďakujem za pozornosť.