Macháčková, Katarína, poslankyňa NR SR (2017-12-12):
Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, dovoľte aj mne sa podeliť o praktické skúsenosti so zapájaním verejnosti do dobrej správy vecí verejných. Ako primátorka mesta Prievidza prakticky každý mesiac vediem zasadnutie mestského zastupiteľstva, na ktorom už priestor pre verejnosť považujeme za samozrejmosť. Už pred mojím nástupom do funkcie bol takýto priestor verejnosti poskytovaný a nevidela som žiadny dôvod niečo na tom meniť a navrhovať zastupiteľstvu zmeny. V programe riadneho mestského zastupiteľstva v Prievidzi, mávame pre obyvateľov vyčlenenú celú hodinu, od 10.00 hod. do 11.00 hod. O tom, že o túto formu kontaktu je zvolenými, so zvolenými zástupcami je záujem, svedčí aj o tom, že sa v Prievidzi do diskusie obyvatelia zapájajú skoro na každom zasadnutí. Možnosť verejnosti aktívne komunikovať s mestským zastupiteľstvom aj priamo na jeho zasadnutí považujem za veľký prínos. Obyvatelia sa takýmto spôsobom môžu na nás priamo obrátiť so svojimi problémami. Často tiež poskytnú svoje stanovisko k nejakej veci a vyslovia svoj názor. Samozrejme, všetko dobré, čo je, je možné aj zneužiť. Výnimkou nie je to, ak verejnosti poskytneme priestor na vystúpenie v rámci krajského zastupiteľstva. Aj o tomto môžme hovoriť, ako to funguje a aké skúsenosti z mesta Prievidza. Stretli sme sa napr. aj s tým, že diskutujúci počas zasadnutia poslancov urážal alebo vystupoval opakovane s rovnakými príspevkami. Takisto sme sa stretli s tým, že sa zneužíval tento priestor na podávanie žiadostí o informácie podľa tzv. infozákona, kedy bolo sporné, či vôbec takúto možnosť infozákon pripúšťa. Našťastie v takýchto situáciách existuje nástroj, ktorý je možné primerane využiť na to, aby bola diskusia vecná, slušná a prínosná. Aj zákon o samospráve vyšších územných celkov dáva zastupiteľstvu právomoc rozhodovať o rokovacom poriadku zastupiteľstva. V ňom je možné upraviť všetky detaily, napr. dĺžku vystúpenia, aby priestor mohlo využiť čo najviac občanov. Ale aj procesný postup toho, ako sa postupuje, ak je vystupujúci vulgárny a uráža poslancov. Ak teda argumenty, že diskusia nebude pod kontrolou, preto nie sú, tieto argumenty nie sú opodstatnené. Aké sú možnosti účasti verejnosti na rozhodovaní v našich krajských zastupiteľstvách, skúmala organizácia Transparency International v rámci hodnotenia Otvorená samospráva v tomto roku. Oproti samosprávam, kde sa priestor pre verejnosť čoraz častejšie stáva bežnou a samozrejmou súčasťou zasadnutí, je v krajoch situácia podstatne odlišná. Až v štyroch krajských zastupiteľstvách musí s vystúpením verejnosti súhlasiť nadpolovičná väčšina poslancov. Tri krajské zastupiteľstvá takúto možnosť v rokovacom poriadku ani neriešia. Len v Banskobystrickom samosprávnom kraji sa vystúpeniu občana prekážky nekladú, ale iba ak nerátame nutnosť prihlásiť sa do rozpravy vopred, pred začatím zasadnutia. To podľa môjho názoru, nie je dobrá vizitka. Možno aj v tom môžeme nájsť priestor na priblíženie krajskej samosprávy občanovi. Čím viac dokážeme občanov zapojiť do politiky, tým viac budú mať pocit, že sa ich priamo dotýka a dokážu ju ovplyvňovať. Možno aj vďaka tomu sa nám podarí zvýšiť záujem o regionálnu politiku a volebnú účasť v krajských voľbách, ktorá je stále veľmi nízka. Ak by sa teda aj stalo, že náš návrh opozičný nebude podporený, rada by som ešte z tohto miesta apelovala na všetkých novozvolených predsedov samosprávnych krajov, ale aj poslancov v krajských zastupiteľstvách, aby boli v tejto oblasti iniciatívni. Aj nad rámec zákona o samospráve vyšších územných celkov totiž môžu navrhnúť, aby sa do rokovacích poriadkov zahrnulo povinne poskytovať priestor pre verejnosť. Verím, že je v záujme demokraticky uvažujúceho politika počúvať, čo hovoria obyvatelia a firmy, ktoré v krajskom zastupiteľstve zastupujú. Možnosť, ako počúvať aktívnejšie, je aj poskytnúť im príležitosť hovoriť na krajských zastupiteľstvách bez administratívnych alebo procedurálnych obmedzení a som jednoznačne za to, že túto možnosť je potrebné využiť. Ďakujem pekne.