J. Jasovský, poslanec: (2004-03-03):
SAD-ky sú v podstate predané, na diaľnice chcete zriadiť spoločnosť, lietadlá sú predané, námorné lode sú predané, železnice budú sprivatizované do polovice budúceho roka. Chcete dopredať 49 % Slovenských telekomunikácií a nakoniec je tu zámer na transformáciu Slovenskej pošty, ale s cieľom privatizovať Slovenskú poštu. Je to teda chytré, pretože na ministerstve vlastne nič nezostane. A nakoniec aj diaľničná spoločnosť, ktorá tu bude existovať a na ktorú robíte dnes neúspešný výber pre poradcu, pre vznik a možnosť vstupu iného kapitálu do výstavby diaľnic, to znamená, aj možnosť rozhodovania o diaľničnej sieti dávate do rúk iným spoločnostiam. Dovolím si len pripomenúť, pán minister, keď ste aj vy ako poslanec sedeli v Národnej rade, upozorňoval som na to, že mesto Banská Bystrica ponúkalo automobilke so sídlom v Bratislave otvorenie pobočky v Banskej Bystrici. Odpoveď tej automobilky bola, že nie ste schopní zabezpečiť, aby súčiastky vyrobené v Banskej Bystrici bolo možné montovať v Bratislave do dvoch hodín. Dnes príde na Slovensko Hyundai a donúti vás stavať diaľnice, ktoré už mohli byť dokončené a vôbec sme nemuseli čakať toľko rokov. Ale to, čo povedal vtedy opozičný poslanec, pravdou nie je, to, čo vám povie Hyundai, to okamžite reagujete. Sám budem zvedavý, ako bude pokračovať výstavba diaľničnej siete v smere na Banskú Bystricu, keďže predchádzajúca vláda dokázala zlikvidovať uznesenie, v ktorom sme mali zabezpečenú výstavbu diaľnice až po Banskú Bystricu. Zlé jazyky hovoria, pán minister, že aj z toho dôvodu nemôžete byť odvolaný z funkcie ministra, že budete končiť vlastne v ministerstve ako takom aj z toho dôvodu, že na vašej chodbe už nie sú priestory na fotografie ďalších ministrov. Počas fungovania vašej vlády ste už štvrtý minister, ktorý na tomto ministerstve sedí, a tých fotografií tam značne pribudlo. Neviem, či urobil dobre pán minister Mikloš, ktorý sa tam tiež dal vyvesiť vo svojej fotografii, dal sa vyvesiť za ministrov, ako je Palacka, ako je Macejko, ktorí boli odvolaní. Nechcem nič nejako prorokovať, ale tá fotografia tam o niečom hovorí. Vážený pán minister, predložený návrh zákona vytvára, síce je pravdou, právne podmienky na transformáciu Slovenskej pošty na akciovú spoločnosť so stopercentnou majetkovou účasťou. Takýto postup, musím konštatovať, je v súlade s trendom vývoja tak v štátoch Európskej únie, ako aj vo svete. V priebehu uplynulých desiatich rokov došlo postupne k transformácii poštových operátorov, ktorí poskytujú poštové služby v rámci univerzálnej služby v štátoch Európskej únie, avšak s výnimkou dvoch operátorov v Nemecku a Holandsku. Vo všetkých ostatných štátoch Európskej únie sú akcie poštových akciových spoločností vlastnené štátom, podčiarkujem, vlastnené štátom. Obdobne je to aj inde vo svete. Pokiaľ však ide o právnu formu poštových operátorov, ktorí poskytujú univerzálnu službu v kandidátskych a prístupových štátoch, niektoré sú akciovými spoločnosťami so stopercentnou majetkovou účasťou štátu a iné štátnymi podnikmi, ako je dnes aj Slovenská pošta, s predpokladanou transformáciou na akciovú spoločnosť vlastnenú štátom. To znamená, ešte raz podčiarknem, že niektoré fungujú v pozícii štátnych podnikov. Výnimkou medzi budúcimi členskými štátmi Európskej únie je Malta, kde štát vlastní 65 % akcií spoločnosti a 35 % vlastní novozélandská spoločnosť, ktorá je však dcérskou spoločnosťou novozélandskej pošty. Pokiaľ ide o európske príklady pôšt, pri ktorých došlo k predaju akcií, menšinový podiel zostal v rukách štátu len v Holandsku, a to v spoločnosti TPG, TNT, Post Group, ktorej dcérskymi spoločnosťami sú spoločnosti, ktoré takisto vlastnia akcie holandskej pošty. V Nemecku si však štát ponechal väčšinový podiel akcií, pričom 6 % akcií však predstavujú akcie zamestnanecké. Pokiaľ ide o mimoeurópske príklady právnej formy poštových operátorov s rovnakým poslaním ako Slovenská pošta, aj tieto prechádzajú v závislosti od miestnych podmienok postupne transformáciou na akciové spoločnosti, avšak štát zostáva stopercentným vlastníkom akcií. Výnimky sú len ojedinelé. Napríklad Singapur. Pokiaľ ide o príklad Nového Zélandu, už v prípade maltskej pošty, tak ako som hovoril, tá spomínaná spoločnosť, ktorá vlastní menšinový balík akcií, je dcérskou spoločnosťou vlastnenej firmou New Zeland. Z uvedených faktov vyplýva, že privatizácia poštových operátorov, ktorí zabezpečujú poskytovanie univerzálnej služby a prevádzkujú verejnú poštovú sieť, je len ojedinelá, ako o tom svedčia príklady z Nemecka, Holandska. Čiastočná privatizácia ich verejných poštových operátorov však smerovala skôr k posilneniu ich expanzie, k získavaniu majetku podnikov poskytujúcich napríklad expresné a kuriérske služby, čoho príkladom sú napríklad firmy DHL a TNT. Hovoriť o privatizácii Slovenskej pošty nad rámec jej transformácie na akciovú spoločnosť so stopercentnou účasťou štátu v tejto súvislosti sa javí viac ako predčasné, najmä keď nie je v európskom kontexte dokončený proces liberalizácie poštových služieb, ktorý prebieha postupne v súlade s ustanoveniami o poštovej výhrade v príslušných smerniciach Európskeho parlamentu a Rady o poštových službách. Slovenská pošta je totiž držiteľom poštovej licencie na poskytovanie univerzálnej služby a súčasne má poštovú výhradu na kompenzovanie neprimeraného finančného bremena, ktoré vyplýva z poskytovania univerzálnej poštovej služby. Po zrušení poštovej výhrady, ktoré sa očakáva po roku 2009, by malo dôjsť k úplnému otvoreniu trhu poštových služieb, čo si však vyžiada aj významný zásah do zákona o poštových službách. Bude potrebné vytvoriť mechanizmus na zabezpečenie výkonov vo verejnom záujme, pokiaľ ide o poskytovanie univerzálnej poštovej služby. Túto bude musieť vždy zabezpečiť štát. Prípadná predčasná privatizácia by teda mohla ohroziť možnosti štátu zabezpečiť poskytovanie univerzálnej poštovej služby, a teda aj verejný záujem. Nie som celkom presvedčený, že je správny názor vedenia Slovenskej pošty, ktorý hovorí o tom, že bez zahraničia Slovenská pošta nemôže existovať. Nie som presvedčený, že Slovenské telekomunikácie tým, že získali 51-percentného strategického partnera dospeli k vrcholu svojho rastu, ak zoberiem len počet pracovníkov, kde zo 16-tisíc došlo k poklesu na prakticky 6-tisíc pracovníkov, obávam sa, aby podobný trend nenastal aj v Slovenskej pošte a môže to súvisieť, samozrejme, aj s poskytovaním kvality, kde táto môže značne poklesnúť. Viem, že je záujem nemeckej pošty Deutsche Post vstúpiť do Slovenskej pošty, takisto rakúskej pošty, vedenie Slovenskej pošty rokuje však aj so švajčiarskou poštou. V zákone, bohužiaľ, pán minister, nie je poistka majority štátu a to je teda to, čo ma oprávňuje, aby som tu vyslovoval určité obavy. Pán generálny riaditeľ Slovenskej pošty hovoril, že bude rušiť 600 pôšt, 600 neproduktívnych pôšt, uvažuje, že zruší 200 pôšt ročne. Upozorňujem, že ak máme zhruba 200 pracovných dní v priebehu jedného roka, tento regulačný úrad nedokáže prejsť týchto 200 pôšt a zabezpečiť tak, ako má poskytovanú kvalitu služieb, pretože musel by urobiť jednu poštu denne. Dokážu urobiť najviac 2 v priebehu týždňa. Chcem povedať, že v roku 2003 bolo transformovaných už 27 poštových úradov na takzvanú poštu partner. Tu však treba povedať, že ak pošta partner skončí a táto pošta prestane poskytovať svoje služby, bude to pre Slovenskú poštu veľmi nepríjemné. Slovenská pošta dnes platí zhruba 10-tisíc korún za prenájom alebo za poskytovanie služby poštou partner a tu treba konštatovať, že efekt je približne 4-5-tisíc korún. To znamená, tieto služby sú dnes stratové a Slovenská pošta na ne dopláca. To znamená, že môže transformovať niekoľko pôšt postupne a poskytovať poštové služby napríklad na obecných úradoch, ale myslím si, že sústo 600 pôšt je príliš veľké. Obávam sa, že snaha vedenia Slovenskej pošty dnes prepúšťať pracovníkov a tým zvyšovať mieru zisku je veľmi jednoduchá. Je to to najjednoduchšie, čo je možné urobiť. Ja by som si viacej cenil snahu vedenia, ktoré by našlo také činnosti, ktoré by Slovenskej pošte s tým počtom pracovníkov a s tou sieťou, ktorú dnes má, mohlo pomôcť realizovať vyšší zisk. Pôvodne v zámere tohto zákona bol uvedený strategický záujem štátu. To znamená, pošta mala mať osobitné postavenie, ale myslím si, že zmenou zákona najmä o veľkej privatizácii toto už nie je pravdou. Ale viem, že v prvej verzii zákona bola podmienka, že 51 % akcií ostane vo vlastníctve štátu. Nešťastným zásahom odborárskych organizácií toto ustanovenie vypadlo a dnes v zákone nič podobné nie je. Obávam sa, aby nenastala podobná situácia, ako som už spomínal, ako v Slovenských telekomunikáciách. Viem, že na slovenské trhy majú záujem sa presadzovať krajiny ako napríklad okrem spomínaného Rakúska, Nemecka aj Slovinsko, Chorvátsko a podobne. Treba povedať, že Slovenská pošta naozaj má určitý nadpriemer v počte poštových úradov, ale ten nadpriemer je veľmi, veľmi nízky. Obávam sa, že otázka automatizácie v Slovenskej pošte je takisto veľmi podcenená. Skôr by som bol rád, keby Slovenská pošta išla cestou zvyšovania automatizácie a následne prirodzené uvoľňovanie pracovníkov Slovenskej pošty, ale nie ten zámer, o ktorom sa hovorí, že hneď 10 % uvoľniť, čo predstavuje prakticky 2 000 pracovníkov. Neviem, aké stanovisko k tomuto problému zaujmú príslušné odborové zväzy. Chcem konštatovať, že počet automatizovaných pôšt je veľmi nízky na Slovenskej pošte. Ak v časoch nášho fungovania bolo približne 200 pôšt automatizovaných, dnes je to číslo len 240. Ten postup je veľmi, veľmi, veľmi nízky. Treba povedať, že v krajinách Európskej únie, tak ako som hovoril, je množstvo transformovaných pôšt, ale napríklad francúzska pošta vôbec nezačala s transformáciou a niektoré sú ešte, ako som spomínal, aj v pozícii štátnych podnikov. Neviem, prečo musí byť zisk Slovenskej pošty, ktoré deklaruje vedenie, získaný znižovaním stavu pracovníkov pol miliardy korún. Obávam sa, že je to zbytočne veľké číslo, a myslím si, že je to nie dobré riešenie z hľadiska prepúšťania pracovníkov. Chcem konštatovať, že Slovenská pošta je pomerne lukratívnym podnikom, jej obrat je 7 mld. korún. Nový investor však po získaní akcií Slovenskej pošty bude môcť odpredať lukratívnu časť majetku alebo bude môcť s ním ináč narábať. Obávam sa, že otázka siete podobne ako dnes monopol slovenského Telecomu, už nie Slovenských telekomunikácií, takýto problém môže nastať aj v Slovenskej pošte, a preto v druhom čítaní budem predkladať pozmeňujúci návrh do výboru, ktorý bude hovoriť o určitom prioritnom investičnom majetku, ktorý by sa nemohol dostať do privatizácie tak, aby Slovenská pošta mohla alebo iný operátor na sieti Slovenskej pošty mohol poskytovať najmä základnú univerzálnu službu. Chcel som povedať v tomto zákone alebo v mojom vystúpení, že sa domnievam, že transformácia Slovenskej pošty je potrebná. Netvrdím, že je nevyhnutná, ale obávam sa následnej možnosti privatizácie, a preto sa budem snažiť vo výbore, aby táto otázka bola určitým spôsobom doplnením zákona blokovaná. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)