Raši, Richard, podpredseda vlády SR pre investície a informatizáciu (2019-09-19):
Ďakujem pekne. Ctený pán predsedajúci, vážený pán poslanec, dovoľte, aby som vám sprostredkoval reakciu pána ministra zahraničných vecí a európskych záležitostí Miroslava Lajčáka. Vážený pán poslanec, Slovenská republika venuje od začiatku svojho pôsobenia ako predsednícka krajina OBSE mimoriadnu pozornosť vyriešeniu konfliktu na Ukrajine a v jej okolí a zníženiu jeho negatívnych dôsledkov na civilné obyvateľstvo. Je to nielen preto, že Ukrajina je náš geografický sused, ale aj preto, že situácia na Ukrajine a jej riešenie má širší dopad na medzinárodné vzťahy. Prvá moja návšteva vo funkcii úradujúceho predsedu OBSE viedla práve na Ukrajinu, kde som navštívil aj jediný priechod cez líniu dotyku v Luhanskej oblasti, most v Stanici Luhanskej. Na základe tejto návštevy, ale aj na základe konzultácií s partnermi sme navrhli deväť opatrení na posilnenie dôvery. Týkali sa opravy poškodeného mostu v Stanici Luhanskej, humanitárneho odmínovania, vytvárania ochranných zón okolo citlivej civilnej infraštruktúry, otvárania nových priechodov cez líniu dotyku, výmeny zajatcov, obnovenia prepravy osôb cez líniu dotyku, zlepšenia zdravotnej starostlivosti blízko línie dotyku a ochrany podzemných vôd. Rokoval som o nich s ministrami zahraničných vecí Klimkinom a Lavrovom a obaja ich prijali v zásade pozitívne. Dlho sa ich vzhľadom na nedostatok dôvery a politickej vôle na oboch stranách nedarilo realizovať. Novú etapu úsilia sme začali až po výmene vedenia Ukrajiny. Rokoval som s prezidentom Zelenským, s novovymenovaným predstaviteľom Ukrajiny v trojstrannej kontaktnej skupine a bývalým prezidentom Leonidom Kučmom. Počas neformálneho stretnutia ministrov zahraničných vecí OBSE vo Vysokých Tatrách bola otázka situácie na Ukrajine predmetom mojich rokovaní s jednotlivými partnermi vrátane ministra Lavrova. Koncom tohto týždňa navštívim Ukrajinu, kde uskutočním rokovania s novovymenovanými členmi ukrajinskej vlády. Na Ukrajine sa už mnoho v úsilí o zmierňovanie napätia podarilo realizovať. Predovšetkým ide o zníženie intenzity bojov, humanitárne odmínovanie, čiastočný pokrok v odvode vojsk a výzbroje v priestore Stanice Luhanskej a nedávna výmena 70 zadržiavaných osôb medzi Ruskom a Ukrajinou, ktorú som s generálnym tajomníkom OBSE privítal v spoločnom vyhlásení. Zďaleka však nemôžme byť spokojní s dosiahnutým. Čaká nás ešte veľa práce pre dosiahnutie konečného cieľa, a to zabezpečenie mieru na Ukrajine a obnovenie normálneho stavu. K samotným rokovaniam o urovnaní konfliktu na východe Ukrajiny. Prebiehajú v dvoch hlavných formátoch. V prvom rade je to tzv. normandský formát, ktorého účastníkmi sú Nemecko, Francúzsko, Ruská federácia a Ukrajina. V ostatnom období po nástupe nového vedenia na Ukrajine sa tento formát oživil. Druhého septembra sa stretli politickí poradcovia vedúcich predstaviteľov uvedených krajín, ktorých úlohou je pripraviť summit. Predpokladá sa, že summit by sa pri dobrej vôli všetkých zúčastnených mohol konať už túto jeseň. Naposledy sa uskutočnil pred dvoma rokmi. Druhým formátom je tzv. trojstranná kontaktná skupina, ktorej sa zúčastňujú OBSE, Ruská federácia, Ukrajina za prítomnosti osôb ukrajinskou vládou nekontrolovaných častí v doneckej a luhanskej oblasti. Tu zohráva úlohu hlavného koordinátora osobitný predstaviteľ úradujúceho predsedu OBSE pre Ukrajinu na trojstrannú kontaktnú skupinu rakúsky veľvyslanec Martin Sajdik. Slovenské predsedníctvo OBSE úzko spolupracuje s mimoriadnou pozorovacou misiou OBSE na Ukrajine vedenou tureckým veľvyslancom Halitom Cevikom, ktorá nielen monitoruje situáciu, ale má mandát aj na sprostredkovanie a podporu dialógu v konkrétnych praktických záležitostiach. Je to v súčasnosti najväčšia misia OBSE, pracuje v nej 1305 osôb zo 43 účastníckych krajín OBSE vrátane desiatich pozorovateľov zo Slovenska. Ďakujem pekne, pán predsedajúci, skončil som odpoveď.