Pleštinská, Zita, poslankyňa NR SR (2021-03-31):
Ďakujem pekne, pán predsedajúci. Vážený pán navrhovateľ, pán spravodajca, vážené kolegyne poslankyne, kolegovia poslanci, plán obnovy predstavuje jedinečnú príležitosť pre Slovensko. Zároveň však nejde o jediný zdroj financovania z Európskej únie. Nezabúdajme, prosím, že Slovensko má k dispozícii vyše 8 mld. eur z existujúcich štrukturálnych a investičných fondov, ako aj 13 mld. eur z nového programovacieho obdobia, čo sú celkovo väčšie finančné objemy, než je samotný plán obnovy. Množstvo zdrojov z plánu obnovy a odolnosti je limitované. Neznamená to, že oblasti, ktoré sa doň nedostali, považujeme za menejcenné alebo že nebudú financované z európskych peňazí. Napríklad v rámci EŠIF vyčlenila Európska únia pre farmárov a rozvoj vidieka osobitný balík peňazí. V prípade Slovenska 163 mil. eur do roku 2023. Tu sa zároveň nedá nepripomenúť hlavne pretrvávajúci problém implementácie európskych zdrojov. Slovensko má problém s čerpaním, čo reflektuje aj ministerstvo financií a snaží sa o nastavenie efektívneho a transparentného systému čerpania týchto prostriedkov. Plán obnovy a odolnosti nemá bezprostredne riešiť a vykrývať dopady koronakrízy. Hlavnou víziou plánu obnovy je po rokoch stagnácie znovu naštartovať proces dobiehania vyspelých krajín Európskej únie. Cieľové oblasti pre reformy a investície zohľadňujú kľúčové problémy ekonomiky a najdôležitejšie spoločenské výzvy. A to sa nezaobíde bez reforiem v oblasti vzdelávania, zdravotníctva, zelenej ekonomiky, efektívnosti štátu a verejných služieb, vedy, výskumu a inovácií. Slovensko patrí medzi najpriemyselnejšie krajiny Európskej únie a zelená transformácia nás bude stáť miliardy eur. Plán obnovy nám to pomôže významne uľahčiť. Slovensko si tak môže zjednodušiť cestu k uhlíkovej neutralite a aby sa to podarilo, je totiž kľúčové naštartovať reformy v najbližších rokoch. K tomu prispeje aj štedrá alokácia na obnovu rodinných domov. Zdroje Európskej únie sa dostanú priamo k ľuďom a zlepšia kvalitu ich života, ako aj kvalitu životného prostredia. V odôvodnení píšete, že rozprávať o duševnom zdraví v čase pandémie je cynické. Práve teraz počas pandémie je táto téma namieste. Dlhotrvajúca sociálna izolácia a dĺžka pandémie vyvolávajú zvýšený tlak na našu psychiku. Psychické prežívanie tejto krízovej situácie ovplyvňuje aj schopnosť ľudí bojovať s ochoreniami. Som rada, že táto téma dostala sa do plánu obnovy. Plán obnovy obsahuje investície naviazané na reformy. Nebol postavený na zelenej lúke, ako tvrdia moji predrečníci. Reflektuje roky pripomienok Európskej komisie ako zlepšenie vzdelávania a zdravotníctva, väčšie investície do zelenej ekonomiky a digitalizácie, zefektívnenie verejnej správy, súdnictva, zlepšenie udržateľnosti verejných financií a mnohé iné. Odráža striktné požiadavky stanovené na európskej úrovni a zároveň zodpovedá národným prioritám. Mnohé oblasti, ako spomínané školstvo či zdravotníctvo, ktoré sú kľúčové pre rast životnej úrovne a kvalitu života, boli na Slovensku dlhé roky finančne podvyživené a zanedbávané. Plán obnovy musí spĺňať špecifické, kvantitatívne, ako i kvalitatívne kritériá. Tridsaťsedem percent z fondu obnovy musí ísť na boj s klimatickými zmenami a 20 % na digitálnu transformáciu. Okrem toho plne zohľadňuje odporúčania Európskej komisie, ktoré vzišli z technických rokovaní v priebehu januára a februára, a zároveň zapracováva pripomienky a návrh verejnosti, odbornej verejnosti či zainteresovaných strán. Plán obnovy musí, teda je rozdelený do piatich základných priorít. Je to: – zelená ekonomika – 2 mld. 170 mil. eur, – vzdelávanie – 800 mil. eur, – veda, výskum a inovácie – 700 mil. eur, – zdravie – 1 mld. 450 mil. eur, – efektívna verejná správa – 1 mld. 30 mil. eur. Ministerstvo financií usporiadalo niekoľko online verejných diskusií a okrúhlych tematických stolov s odborníkmi, vrátane samospráv, zamestnávateľov, odborov, mimovládnych organizácií, expertných organizácií a zástupcov relevantných ministerstiev, ktoré zodpovedajú za prípravu jednotlivých komponentov plánu obnovy. Sama som sa osobne na takýchto online konferenciách zúčastnila. Pri tom všetkom musíme dodržať extrémne tesný časový rámec stanovený na prípravu samotného plánu, čo sa premietlo aj do rozsahu spoločenskej diskusie. Podobné dokumenty sa často pripravujú aj niekoľko rokov. Plán obnovy a odolnosti odovzdávame Komisii do konca apríla. Jeho vypracovávanie trvalo menej ako jeden rok. Napriek tomu a zložitým okolnostiam verím, že práve pripomienky a podnety externých partnerov, širokej, ako aj odbornej verejnosti zohrali významnú úlohu v jeho formovaní. Na záver by som chcela kolegov z opozície uspokojiť, slovenský plán obnovy patrí k tým reformnejším a Európska komisia vyzdvihuje naše reformné úsilie. V porovnaní s inými členskými štátmi Európskej únie sa nachádzame pomerne ďaleko aj v samotnom procese príprav. Európska komisia doposiaľ eviduje draft plánov obnovy od 20 členských štátov, v prípade siedmich členských štátov má zatiaľ len veľmi široký návrh alebo len časť toho, čo chcú zahrnúť do svojich plánov obnovy. Podľa neformálnych diskusií bolo ministerstvu financií avizované, že slovenský plán obnovy je považovaný za jeden z ukážkových dokumentov a aj na tomto základe sme boli kontaktovaní Lotyšskou republikou s otázkami neformálnej diskusie, ako pristupujeme k reformám a procesu prípravu plánu obnovy. Odozva Európskej komisie na náš plán obnovy je do veľkej miery pozitívna a patríme medzi najrýchlejšie krajiny v jeho príprave. Potvrdil to aj Maroš Šefčovič, komisár, člen Európskej komisie za Slovensko a zároveň aj Valdis Dombrovskis, výkonný podpredseda Európskej komisie za Lotyšsko. Takže myslím si, že vaše obavy, vážení kolegovia, nie sú namieste. Ďakujem pekne.