B. Bugár, podpredseda NR SR: (2005-05-17):
A. Blajsko, poslanec: Vážený pán predsedajúci, panie poslankyne, páni poslanci, pán minister, vláda Slovenskej republiky predložila na rokovanie Národnej rady návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 280/2002 Z. z. o rodičovskom príspevku v znení neskorších predpisov a takisto zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov. Aký je súčasný stav? Štát prispieva rodičovi formou rodičovského príspevku na zabezpečenie osobnej starostlivosti a riadnej starostlivosti o dieťa do troch rokov veku dieťaťa alebo o dieťa s dlhodobo nepriaznivým zdravotným stavom do šiestich rokov veku dieťaťa. Ak je rodič s dieťaťom doma, výška rodičovského príspevku je 4 110 korún. Pri súčasnom vyplácaní rodičovského príspevku obom rodičom, alebo ak jeden rodič poberá peňažnú pomoc v materstve, patrí rodičovský príspevok druhému rodičovi len za jeden kalendárny mesiac do dovŕšenia troch mesiacov veku dieťaťa v sume 1 300 Sk. Ak rodič v období, keď sa stará o dieťa a zároveň vykonáva aj zárobkovú činnosť, alebo poberá dávku nemocenského poistenia okrem peňažnej pomoci v materstve, rodičovský príspevok je 1 300 Sk. Ak rodič vykonáva zárobkovú činnosť a dieťa umiestni v jasliach, škôlke, dotovaných takisto štátom, rodičovský príspevok sa neposkytuje. Aké sú navrhované zmeny. Vypustiť zo zákona o rodičovskom príspevku podmienku osobnej starostlivosti o dieťa. Rodičovský príspevok naďalej poskytovať rodičom do troch rokov veku dieťaťa, respektíve do šiestich rokov veku dieťaťa s dlhodobo nepriaznivým zdravotným stavom. Poskytovať rodičovský príspevok v jednotnej výške 4 110 Sk bez ohľadu na to, či je dieťa v osobnej starostlivosti rodiča, doma, alebo sa starostlivosť o dieťa zabezpečuje fyzickou alebo právnickou osobou a rodič sa zapojí do zárobkovej činnosti. Ruší sa poskytovanie rodičovského príspevku druhému rodičovi. Rodičovský príspevok sa nebude poskytovať v prípade umiestnenia dieťaťa do jasieľ alebo materskej školy, ktoré sú financované zo štátneho rozpočtu alebo z výnosu dane z príjmov. Ak dávka v materstve alebo dávka nemocenského poistenia nedosahuje výšku rodičovského príspevku tých 4 110 Sk,  má sa poskytovať rodičovský príspevok vo výške rozdielu medzi dávkou v materstve a rodičovským príspevkom. V súčasnosti sa rodičovský príspevok poskytuje pre 128 950 poberateľov, z čoho tvoria 121 000  poberatelia poberajúci rodičovský príspevok v plnej výške, teda sumu 4 110 Sk. 7 950 korún poberajú poberatelia poberajúci rodičovský príspevok v zníženej výške  1 300 korún, ako som spomínal, a 2 300 korún sú poberatelia poberajúci rodičovský príspevok ako druhí rodičia. V návrhu zákona sa počíta s počtom poberateľov rodičovského príspevku na roky, konkrétne tento, ak bude účinnosť platná od 1. 7.,  129 000, o rok neskôr 130 000 a o dva roky 131 000 poberateľov. V návrhu zákona sa takisto kvantifikuje odhad čerpania prostriedkov zo štátneho rozpočtu na roky 2005 až 2007. Pre tento rok výsledné saldo, dopad na rozpočet kapitoly rezortu je približne mínus 27 miliónov korún, pre rok 2006 je to plus 133,3 milióna korún a pre rok 2007 188,4 milióna korún. V čerpaní rodičovského príspevku podľa novely zákona je zahrnutý aj doplatok v dávkach v materstve v sume 10,6 milióna Sk v roku 2005. V roku 2006 je plánovaných 25,3 milióna Sk a v roku 2007 25,3 milióna Sk. Podľa predkladacej správy krytie návrhu zákona bude zabezpečené v rámci rozpočtovej kapitoly ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny a nepredstavuje zvýšenie prostriedkov nad rámec schváleného rozpočtu. Takéto stanovisko vyjadril aj pán minister financií v liste z 24. januára 2005, ktorý vyjadril súhlas s návrhom zákona pod podmienkou, že finančné krytie bude zabezpečené v rámci limitu výdavkov schválených pre kapitolu ministerstva práce na roky 2005 až 2007. Treba poznamenať, že Ministerstvo financií Slovenskej republiky vo svojom stanovisku poukazuje na potrebu brať do úvahy skutočné čerpanie dávok v hmotnej núdzi, dávok na podporu rodiny a príspevkov na kompenzácie dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia, podľa ktorého sa ku koncu roku 2004 vykázala v týchto výdavkoch v kapitole ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny úspora 6,5 miliardy Sk. Čiže čerpanie rozpočtu v tejto kapitole bolo len na úrovni 86,2 percenta. O tom sú aj ďalšie dokumenty záverečných účtov, ktoré budeme prerokúvať v Národnej rade. Aké je stanovisko klubu Ľudovej strany  –  Hnutie za demokratické Slovensko. Po prvé. Z hľadiska sociálnej politiky štátu treba podporiť všetky opatrenia, ktoré zdokonaľujú, respektíve zlepšujú súčasnú úroveň podpory rodín formou rodičovského príspevku. Očakávali sme, že sa celkove prehodnotí výška rodičovského príspevku tak voči rodičom, ktorí sa rozhodnú ostať s dieťaťom doma a osobne zabezpečovať jeho starostlivosť, ako aj voči pracujúcim rodičom. Skutočnosť je však taká, že novela zákona navrhuje zvýšiť príspevok pracujúcim rodičom z 1 300 Sk na 4 100 korún, čiže je to navýšenie o 2 810 korún. Nepočíta sa so zvýšením rodičovského príspevku rodičovi, ktorý je doma s dieťaťom a tento ponecháva na súčasnej úrovni 4 110 Sk, pričom súčasne ruší poskytovanie rodičovského príspevku druhému rodičovi v sume 1 300 Sk počas jedného mesiaca v období do troch mesiacov roku dieťaťa. Po druhé. V súvislosti s konštrukciou a podmienkami poskytovania rodičovského príspevku sa žiada posúdiť vo všetkých stránkach takú zásadnú otázku, ako je výška príspevku rodičovi, ktorý sa osobne stará o dieťa. Zastávame názor, že osobná starostlivosť o dieťa zabezpečovaná priamo rodičom by sa mala určitým spôsobom zvýhodňovať aj naďalej. Nie sme proti zvýšeniu rodičovského príspevku pracujúcemu rodičovi. Treba však posúdiť, či výška rodičovského príspevku pri celodennej starostlivosti o  dieťa  v  sume 4 110 Sk je adekvátna. Zamýšľali sme sa aj nad tým, že zvýšenie rodičovského príspevku v takomto prípade napríklad by mohlo byť, ja neviem, vymýšľam teraz, možno dvojnásobok alebo úroveň minimálnej mzdy. Argument, že rodičia zabezpečujúci riadnu starostlivosť o dieťa sú naďalej zvýhodňovaní platbami štátu na zdravotné a sociálne poistenie v sume 2 643 Sk mesačne, nevystihuje plne situáciu vo zvýhodnení rodín v systéme sociálneho poistenia. Veď aj zamestnaní rodičia môžu odpočítať stanovenú sumu z príspevkov na sociálne poistenie. Po tretie. Za výhodu zvýšenia príspevku pracujúcemu rodičovi považujeme predovšetkým to, že sa  s tým podarí zamestnávanie rodičov, predovšetkým na tie skrátené úväzky, predpokladám. Po štvrté. Viac otázok vhodných aj na širšiu diskusiu vnímame v oblasti zabezpečenia starostlivosti o deti. Vylúčenie možnosti poskytovania rodičovského príspevku pri umiestnení dieťaťa do jasieľ, respektíve škôlky dotovaných zo štátneho rozpočtu a výnosov daní z príjmov dopadá predovšetkým na sociálne slabšie rodiny, ktoré si nebudú môcť zaplatiť súkromnú opatrovateľku, respektíve umiestnenie dieťaťa do súkromného detského centra. Takýto negatívny dopad to môže mať na, trebárs poviem príklad, osamelé matky. Po piate. Nedostatok vidíme pri tom, že možnosťou zverenia dieťaťa do starostlivosti právnickej alebo najmä fyzickej osobe sa vytvorí vcelku neprehľadný systém zabezpečovania starostlivosti o dieťa. Sme toho názoru, že v prípade, ak sa rodič zapojí do zárobkovej činnosti a bude poberať rodičovský príspevok, mal by deklarovať, kto sa mu o dieťa postará. Pri poskytovaní služieb tohto charakteru nemožno vylúčiť ani existenciu čiernej práce najmä z radov nezamestnaných. Nie je zabezpečená kontrola využívania rodičovského príspevku zamestnaných rodičov na účely zabezpečenia starostlivosti o dieťa fyzickými alebo aj právnickými osobami. Po šieste. Pokiaľ ide o rodičovský príspevok pri dávke v materstve nižšej, ako je rodičovský príspevok, vcelku možno súhlasiť so snahou riešiť tento problém. Sme však skôr toho názoru, že riešenie problému sa malo v prvom rade hľadať predovšetkým v systéme nemocenského poistenia. Návrh v novele zákona je značne zložitý, pri riešení spája dva rozdielne systémy - dávky v materstve v rámci sociálneho poistenia cez Sociálnu poisťovňu a doplatok do výšky rodičovského príspevku v prípade, ak táto dávka je nižšia ako rodičovský príspevok v rámci štátnych sociálnych dávok cez úrady práce, sociálnych vecí a rodiny. V materiáli nie je zmienka o zvýšení agendy na úradníkov práce, sociálnych vecí a rodiny. Po siedme. I keď sa v dôvodovej správe deklaruje, že novela zákona nebude mať dopady na štátny rozpočet, z titulu uplatnenia novely zákona predstavujú v roku 2005 pri účinnosti zákona od 1. 7. 2005 216,8 milióna Sk korún, v roku 2006 469,3 milióna Sk a v roku 2007 533,9 milióna Sk. Nižšie dopady na kapitolu ministerstva práce je možné vyčísliť len po odpočítaní úspor z pôvodne uvažovaného príspevku na služby rodiny. Na tento účel sa v roku 2005 rozpočtovalo 243,9 milióna, v roku 2006 336 miliónov, v roku 2007 345,5 milióna korún. Celkový dopad novely zákona kompenzovaný o úspory z pôvodne navrhovaného príspevku na služby rodine predstavuje v roku 2005 zníženie výdavkov, ako som už uviedol, o 27,1 milióna Sk, v roku 2006 to bude zvýšenie výdavkov o 133 miliónov a v roku 2007 zvýšenie o 345 miliónov korún. Pokiaľ ide o krytie novely zákona, ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny v zhode so stanoviskom aj Ministerstva financií Slovenskej republiky deklaruje, že novela zákona sa zabezpečí v rámci limitov výdavkov stanovených pre kapitolu ministerstva práce na uvedené roky 2005 – 2007.  Treba len brať na vedomie, že limity výdavkov pre kapitolu ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny, najmä pokiaľ ide o roky 2006 a 2007, sú stanovené tak optimálne a s takými rezervami, ktoré umožnia pokryť aj výraznejšie dopady novely zákona o rodičovskom príspevku. Dopadmi opatrení sociálnych zákonov, v konkrétnom prípade novely zákona o rodičovskom príspevku, sa žiada hlbšie zaoberať aj z toho hľadiska, že v hospodárení kapitoly ministerstva práce za rok 2004 sa vykázali pomerne značné úspory vo výške 6,5 miliardy. Pri značných úsporách dosiahnutých v rozpočtovom hospodárení ministerstva práce za rok 2004 je plne opodstatnená otázka, v čom sú skutočné príčiny nízkeho čerpania rozpočtu, či sú úspory trvanlivejšieho charakteru, ktoré sa prejavia trebárs aj v roku 2005 a ktoré by umožnili aj niektoré systémovejšie riešenia v prospech rodín s deťmi, respektíve sociálne odkázaných občanov vrátane aj riešenia otázok nezamestnanosti, trebárs v regiónoch, ja neviem,  poukazujem na tento fakt, ktorý som sa dočítal aj v iných materiáloch, ktoré sú predložené v Národnej rade. Za klub Ľudovej strany –  Hnutie za demokratické Slovensko, pán minister, chcem vyhlásiť, že návrh novely klub podporí. Keďže je však otvorený aj zákon č. 461/2003 Z. z., aj keď viem o úzusoch v rámci výboru, že neotvárame ďalšie problémy zákona č. 461/2003 Z. z. iba tie, na ktorých bola všeobecná zhoda a vyžaduje si to aj problematika v oblasti zvyšovania dôchodkov, napriek tomu všetkému,  pán minister, dovoľte mi, aby som využil túto možnosť a predložil určité pozmeňujúce návrhy aj k tomuto zákonu, bude to môj piaty pokus, neviem či úspešný, či neúspešný, veľmi dlho o tom hovoríme a samozrejme, že sa podvolím rozhodnutiu Národnej rady, plénu, keď zváži okolnosti. Viem, že sa pripravuje aj novela daného zákona. Prvý pozmeňujúci návrh, ktorý navrhujem. V čl. II sa za bod 6 dopĺňa nový bod 7, ktorý znie: Za § 264 sa vkladá § 264a, ktorý znie: „Vdovcovi, ktorý mal podľa predpisov účinných do 31. decembra 2003 nárok na vdovecký dôchodok, sa tento dôchodok vypláca aj po tomto dni, ak spĺňa podmienky nároku na vdovecký dôchodok, aj jeho výplatu podľa predpisov účinných do 31. decembra 2003, ak tento zákon neustanoví inak.“ Po druhé: „Vdovcovi, ktorý ovdovel pred 1. júlom 2005 a ktorému sa neposkytuje vdovecký dôchodok podľa ods. 1, má nárok na vdovecký dôchodok, ak spĺňa podmienky ustanovené v § 74.“ Uvedený pozmeňujúci návrh zdôvodňujem tým, že ide len o zabezpečenie rovnakého zaobchádzania. Ja som si plne vedomý, aká je filozofia v zákone č. 461/2003 Z. z. Nijako sa nedá vyriešiť jednoduchým pozmeňujúcim návrhom poslanca Národnej rady taký zložitý problém, ako je dosiahnuť rovnosť šancí v tejto oblasti. Môj návrh, ktorý vám predkladám, pán minister, vyrieši len určitú skupinu, zrovnoprávni tú skupinu, ktorú umožňuje aj ten predpis, ktorý ste predkladali v roku 2003. Nejde o žiadne veľké miliardové alebo miliónové nárasty v rozpočtoch. Totižto je veľmi zložitý dokazovací mechanizmus vôbec nadobudnutia vdoveckého dôchodku podľa tohto pozmeňujúceho návrhu, ako je, lebo ja viem, že niektoré údaje poisťovňa drží len 5 rokov, niektoré 20, čiže bude sa musieť ísť do archívov a potom je to veľmi zložitý problém a upozorním na to dopredu. Som si plne vedomý zložitosti tohto pozmeňujúceho návrhu. Druhý pozmeňujúci návrh. V čl. II sa za šiesty bod dopĺňa bod 7, ktorý znie: V § 263 sa za ods. 3 vkladajú nové ods. 4 a 5 a znejú: „Trvanie invalidity podľa tohto zákona Sociálna poisťovňa nepreskúmava aj v prípade po a, ak bola kontrolná lekárska prehliadka podľa predpisov určených do 31. decembra 2003 určená ako nepotrebná; po b, ak invalidný dôchodok bol uznaný pred 1. septembrom 1994 podľa § 29 ods. 2 písm. c) zákona č. 100/1988 Zb. o sociálnom zabezpečení v znení zákona č. 78/1995 Z. z. Piaty odsek. „Ak bolo trvanie invalidity na nárok na invalidný dôchodok preskúmaný podľa ods. 2, na žiadosť poistenca Sociálna poisťovňa prehodnotí svoje rozhodnutie a postupuje podľa ods. 4, čiže nepreskúmava daný vzťah.“ Odôvodnenie: Uvedená zmena sa vracia k pôvodnému zneniu § 263 ods. 2 a upresňuje ho vo vzťahu k niektorým skupinám invalidom. Smeruje v prvom prípade k zachovaniu invalidných a čiastočných invalidných dôchodkov pre tých dôchodcov, ktorých bol zdravotný stav zakladajúci nárok na niektoré z uvedených dôchodkov posúdený do 31. decembra 2003 ako trvalý, teda bez možnosti jeho zlepšenia. Podľa údajov zo Sociálnej poisťovne, ktoré som si overil, ide približne o 20 až 35 percent poberateľov invalidných a čiastočných invalidných dôchodkov. Posledný pozmeňujúci návrh. V čl. II sa za šiestym bodom dopĺňa nový bod 7, ktorý znie: Prílohová časť k zákonu č. 461/2003 Z. z. sa dopĺňa o kapitolu 16 – Choroby z povolania, ktorá znie: „Kapitola 16 – Choroby z povolania. Všeobecné posudkové hľadisko. Choroba z povolania s dlhodobo nepriaznivým zdravotným stavom je absolútnou kontraindikáciou pre vykonávanie práce, ktorá je jej príčinou, ako aj práca, ktorá môže viesť k jej zhoršeniu. Postihnutie každou chorobou z povolania uvedenou v prílohe č. 1 k zákonu č. 461/2003 Z. z. s dlhodobým nepriaznivým zdravotným stavom sa posúdi mierou poklesu schopnosti zárobkovej činnosti minimálne od 41 percent. Miera poklesu schopnosti zárobkovej činnosti sa určí na základe návrhu odborného pracovného lekára a toxikológa.“ Zdôvodnenie: Platná právna úprava stanovuje podmienku nároku na úrazovú rentu strohým spôsobom v ustanovení § 88 ods. 1 zákona ako viac ako 40-percentný pokles schopnosti vykonávať doterajšiu činnosť zamestnanca. Táto definícia nároku v praxi prináša nejednotné uplatňovanie, a to predovšetkým z dôvodu jej nejasnosti. Pri rovnakých poškodeniach zdravia, najmä pri chorobách z povolania sú niektorým zamestnancom priznávané úrazové renty, t. j. viac ako 40-percentný pokles, a niektorým je priznávaný iba pokles vo výške 10 až 15 percent, čiže diametrálne odlišný veľký rozdiel, čo znamená iba nárok na jednorazové vyrovnanie. Zákon neobsahuje žiadny postup, akým spôsobom sa má stanoviť výška poklesu podľa § 88 ods. 1, a to sa javí ako základným problémom v praxi, ktorý je spojený so závažným sociálnym dopadom na dotknutých zamestnancov. Dochádza tak k zdĺhavému konaniu o priznanie úrazovej renty vrátane preskúmacieho konania cestou súdov. Navrhovaná zmena, na ktorej vypracovaní sa podieľali odborníci v oblasti pracovného lekárstva a toxikológie, by mala napomôcť zjednotenie posudzovania totožných profesií poškodení zdravia na celom území Slovenskej republiky a zohľadňovala by predovšetkým rozhodujúcu skutočnosť, ktorou je trvalá strata schopnosti vykonávať doterajšiu činnosť zamestnanca podľa dohodnutého druhu práce, mám na mysli § 43 a § 55 Zákonníka práce. Navrhovaná príloha obsahuje percentuálne rozpätie pri jednotlivých chorobách z povolania, v rámci ktorého by posudkoví lekári nárok posudzovali podľa závažnosti, respektíve podľa štádia zisteného profesijného ochorenia. Pán minister, ja v tomto návrhu som si plne vedomý, že je to trošku odklon od filozofie zákona č. 461/2003 Z. z., ale poprosím, keby to aj neprešlo, lebo je to zložitý pozmeňujúci návrh, chcem vás poprosiť, nezabudnite na to a dôležité je, a o to mne ide, pripravujete novelu, je to prvá voda, je to dobrá voda,  myslím si, treba možno ešte niečo dopracovať v tom vykonávacom predpise, ale ak môžem, tak vás prosím o podporu. Ďakujem pekne.