V. Palko, poslanec: (2002-04-09):
Zákon o Maďaroch žijúcich v zahraničí zároveň stanovuje poriadok konania na využívanie výhod a podpôr. Uvádza sa tam, že výhody a podpory stanovené zákonom sa poskytujú na základe maďarského preukazu respektíve maďarského príbuzenského preukazu. Osoby spadajúce pod účinnosť zákona môžu požiadať o vydanie maďarského respektíve maďarského príbuzenského preukazu posudzujúci úrad, ktorý je centrálnym administratívnym orgánom zriadeným vládou Maďarskej republiky. Posudzujúci úrad podľa tohto zákona vydá preukaz vtedy, ak žiadateľ má odporúčanie vystavené odporúčacou organizáciou vystupujúcou v danom susednom štáte v zastúpení maďarského spoločenstva. Túto organizáciu prijme ako odporúčaciu vláda Maďarskej republiky za predpokladu, že odporúčacia organizácia je schopná zastupovať celé maďarské spoločenstvo žijúce v danom susednom štáte a postarať sa o organizačné a personálne podmienky prijímania a posudzovania žiadosti o odporúčanie. Panie poslankyne, páni poslanci, rád by som upozornil na jednu vec, ktorá sa v diskusií, ktorá bola v médiách o tomto zákone, zatiaľ neobjavila, ale je dosť tristná, prosím zákon o Maďaroch žijúcich v zahraničí zriaďuje i evidenčný orgán disponujúci údajmi osôb, ktoré požiadali o preukaz. Tieto údaje môže evidenčný orgán poskytnúť aj iným orgánom Maďarskej republiky. Okrem iného jej službám národnej bezpečnosti. Panie poslankyne, páni poslanci, tento zákon okamžite po nadobudnutí účinnosti vyvolal veľké rozpory medzi Maďarskou republikou a dotknutými susednými štátmi a vyvolal aj kritiku Európskej únie, konkrétne Európskej komisie, tohto zákona a teda aj kritiku Maďarskej republiky v hodnotiacej správe Európskej komisie. Zhrňme si, aké sú argumenty pre neprijateľnosť pôsobnosti tohto zákona na území Slovenskej republiky. Myslím si, že k týmto argumentom dospeje každý občan Slovenskej republiky, ktorý má istý elementárny cit pre férové, spravodlivé vzťahy, nielen medzi jednotlivcami, ale aj medzi štátmi a že na to nepotrebuje byť voličom povedzme Slovenskej národnej strany alebo niektorej inej politickej strany, jednoducho stačí cit pre spravodlivosť a korektnosť. Aby predkladatelia neboli obvinení zo subjektívnosti, tak budem sa odvolávať na správu Benátskej komisie, ktorá dospela k presne takým istým názorom ako predkladatelia tohto zákona. Benátska komisia sa zaoberala zákonom o Maďaroch žijúcich v zahraničí na základe žiadosti rumunského predsedu vlády Nastaseho, ktorý požiadal o takéto hodnotenie v lete minulého roku po schválení zákona v maďarskom parlamente. Benátska komisia si dala tú úlohu a vypracovala hodnotiacu správu, kde formuluje isté princípy, ktoré by mali platiť pri schvaľovaní takzvaných krajanských zákonov, zákonov, ktorými príbuzenský štát chce upraviť svoje vzťahy ku krajanom žijúcim v inom domovskom štáte. Benátska komisia napríklad hovorí, že takýto jeden princíp, ktorý musí byť dodržiavaný, je princíp dodržania územnej zvrchovanosti štátov. Problémom zákona o Maďaroch žijúcich v zahraničí je to, že on má účinky extrateritoriálne. To znamená, že má dopad nielenže na občanov cudzieho štátu, čo by v zásade ešte bolo v poriadku, ale on má dopad na týchto cudzích občanov na území cudzích, iných štátov, a v tom je tá extrateritorialita. A je zrejmé z toho, čo som povedal o zákone o Maďaroch žijúcich v zahraničí, že tie výhody a podpory, ktoré poskytuje krajanom, poskytuje i takým, ktorí, aby ich získali, tak nemusia nijakým spôsobom opustiť územie štátu, na ktorom žijú. Môžu pokojne bývať v Dunajskej Strede, v Komárne a tie výhody a podpory budú dostávať tam. A to je tá extrateritorialita. To by však nebolo to najhoršie. Problémom je aj to, že zákon o Maďaroch žijúcich v zahraničí, on zveruje všetku tú administratívu, všetko to zúradovávanie a vybavovanie jednak žiadostí o maďarské preukazy alebo maďarské príbuzenské preukazy a jednak žiadosti o samotné tie výhody a podpory, že ich zveruje do pôsobnosti verejnoprospešných organizácií, mimovládnych organizácií, ktoré pôsobia na území Slovenskej republiky. Prebehlo to tak, že ten zákon, ktorý bol prijatý v Maďarskej republike, jasne povedal, že takéto organizácie vzniknú, jasne povedal, jasne upravil ich prácu, ich povinnosti, ich náplň práce a takéto organizácie naozaj v týchto susedných štátoch aj vznikli a pôsobia. Týmto zákonom Maďarská republika zverila mimovládnym organizáciám v druhom štáte právomoci, alebo úlohy, alebo funkcie, ktoré sú úlohami vládnymi, ktoré sú úlohami štátnymi. Dovolím si presne citovať správu Benátskej komisie: „Ak štát udelí správne, kvázioficiálne funkcie mimovládnym združeniam, registrovaným v inom štáte, predstavuje to nepriamo formu štátnej moci. Ako také to nie je prípustné.“ Takéto úlohy by nanajvýš mohli vykonávať konzulárne úrady a to zase citujem správu Benátskej komisie: „Konzulárne úrady, ktoré sú náležite oprávnené domovským štátom, v zhode s medzinárodným právom by mohli vykonávať úradné akty na jeho území.“ Ale samozrejme, tieto úradné akty by museli byť tiež len bežnej povahy a konzulátom nemôžu byť zverené úlohy presahujúce úlohy všeobecne vykonávané a prístupné. Ale teda o nejakom zverení takýchto funkcií mimovládnym organizáciám ani nehovoriac. Ani nehovoriac! Ja to zhrniem do jednej vety, panie poslankyne, páni poslanci, Benátska komisia hovorí aj poslancom parlamentu Národnej rady Slovenskej republiky, že na ich území tu pôsobí iná štátna moc. Benátska komisia zhodnotila aj princíp dodržiavania zásady „pacta sun servanda“, teda že zmluvy treba rešpektovať a vykonávať v dobrej vôli. Medzi Slovenskou republikou a Maďarskou republikou existuje zmluva o priateľstve a v tejto zmluve je aj zakotvené, že Maďarská republika a Slovenská republika budú spolu komunikovať a spoločne postupovať a radiť sa pri veciach spoločného záujmu. Vecou spoločného záujmu je aj ochrana národnostných menšín. Ale Maďarská republika pri príprave zákona o Maďaroch žijúcich v zahraničí nijako so Slovenskou republikou nespolupracovala. Ďalej hovorí Benátska komisia o potrebe rešpektovania ľudských práv a základných slobôd a o zákaze diskriminácie, pretože je zrejmé, že za istých okolností, keď krajanský zákon poskytuje paušálne nejaké výhody občanom iných štátov, tak potom tí občania tých iných štátov, ktoré tie výhody nedostanú, sú istým spôsobom diskriminovaní. Panie poslankyne, páni poslanci, keďže teda je tento zákon neprijateľný, pričom evidentne má dopad na územie Slovenskej republiky, tak je logické, že parlament Slovenskej republiky by mal zasiahnuť a mal by vydať zákon, pokiaľ tak vláda nejakým spôsobom neurobila, ona to neurobila, mal by asi vydať zákon, ktorým by eliminoval účinky tohto zákona na území Slovenskej republiky. Ako som už povedal, ten maďarský zákon upravuje vznik, pôsobenie a úlohy organizácií na území Slovenskej republiky, ktoré budú organizovať výhody a podpory zo štátneho rozpočtu Maďarskej republiky pre fyzické osoby a organizácie na základe prihlásenia sa k maďarskému etniku. Pôsobenie týchto organizácií predstavuje udelenie správnych, kvázioficiálnych funkcií Maďarskou republikou mimovládnym združeniam registrovaným v inom štáte, čo považuje správa Benátskej komisie za neprípustné, pretože to predstavuje nepriamo formu výkonu štátnej moci na území iného štátu. Preto predkladatelia zákona o zabezpečení zvrchovanosti Slovenskej republiky považujú pôsobenie týchto organizácií de facto za vykonávanie štátnej správy Maďarskej republiky na území Slovenskej republiky a preto považujeme pôsobenie takýchto organizácií za rozporné s čl. 1 ods. 1 Ústavy Slovenskej republiky, ktorý hovorí: „Slovenská republika je zvrchovaný štát“, a preto ich považujeme aj za rozporné s verejným poriadkom v Slovenskej republike. Pôsobenie týchto organizácií je tiež získavaním výhod a podpôr, a to i na území Slovenskej republiky, napríklad podpora na vzdelávanie, učebné pomôcky pre maďarských rodičov detí vzdelávajúcich sa v maďarskom jazyku, je teda tiež formou diskriminácie iných občanov a je formou ovplyvňovania, rozhodovania sa občanov o svojej národnosti. Preto je v rozpore s čl. 12 ods. 3 Ústavy Slovenskej republiky, ktorý hovorí: „Každý má právo rozhodovať sa o svojej národnosti. Zakazuje sa akékoľvek ovplyvňovanie tohto rozhodovania“. Preto je pôsobenie týchto organizácií rozporné s ochranou práv a slobôd občanov. Čl. 29 ods. 3 Ústavy Slovenskej republiky hovorí, že výkon práva slobodne sa združovať možno obmedziť v prípadoch ustanovených zákonom, ak je to nevyhnutné na ochranu verejného poriadku alebo na ochranu práv a slobôd iných. Z uvedených dôvodov navrhujeme zrušenie právnických osôb, ktoré organizujú výhody a podpory pre organizácie a fyzické osoby, ktoré sa udeľujú na základe zákona susedného štátu a prihlásenia sa k národnostnej menšine v Slovenskej republike. Panie poslankyne, páni poslanci, dovoľte mi, aby som ešte pár slovami zasadil tento návrh do kontextu súčasných dní. Maďarská republika má za sebou prvé kolo parlamentných volieb. Je veľmi pravdepodobné, že dôjde k výmene vlády po druhom kole, ktoré bude o dva týždne. Chcel by som zdôrazniť, že ak sa tak stane, tak bude to znamenať, že vláda, ktorá pripravila a presadila tento zákon o Maďaroch žijúcich v zahraničí, bude vystriedaná vládou strany, ktorá tiež za ten zákon hlasovala. Tiež za zákon o Maďaroch žijúcich v zahraničí hlasovala. Ale nie je natoľko spätá s presadením tohto zákona a môže urobiť nejaké zmeny v tom zákone o Maďaroch žijúcich v zahraničí bez straty tváre, ale musí na to dostať možnosť. Ak by Slovenská republika schválila náš zákon, tak potom môže dôjsť k dohode a to, že obidve strany urobia ústretový krok. Maďarská strana môže zmeniť zákon o Maďaroch žijúcich v zahraničí tak, aby nám vyhovoval, a v takom prípade aj Slovenská republika môže zrušiť alebo stiahnuť tento zákon o zabezpečení zvrchovanosti a dôjde k dohode bez toho, že by niektorá z dvoch strán sporu stratila tvár. Prosím, aby ste uvažovali pri rozmýšľaní o podpore tohto zákona aj v týchto súvislostiach. Ďakujem za pozornosť.