R. Fico, predseda vlády SR: (2009-03-11):
Opakujem, širokorozchodná bude len vtedy – veď je to projekt na dlhé roky –, ak to bude pre Slovensko výhodné. Ak to nebude pre Slovensko výhodné, v takom prípade budeme uvažovať o inom projekte. A to je projekt rýchlostnej železnice Východ – Západ použitím transregionálnych tratí na juhu Slovenska. Na tomto projekte sme začali intenzívne pracovať. Máme alternatívy. My nie sme na hlavu padnutí! My vieme, čo je pre Slovensko výhodné. Ak je to výhodné pre Rakúsko, bude to výhodné aj pre Slovensko. Predsa nie sme takí hlupáci, aby sme iba viedli cez Slovensko trasu, brali poplatky za tovar a za železnicu a smotanu bude lízať rakúska strana. To nás naozaj považujete za takých idiotov?! Snáď si nemyslíte, že nevieme rátať do tri alebo do štyri. Len vtedy to urobíme, ak bude logistické centrum na území Slovenskej republiky. Je to obrovský projekt, ktorý spája Západ s Východom. A pre nás je dôležité, aby Slovensko súčasťou tohto projektu určite bolo. (Potlesk.) Vážené dámy, z ďalších systémových opatrení, ktoré chcem zdôrazniť – budeme o nich rokovať vo štvrtok budúci týždeň, bude mať aj predstaviteľ opozície včas podklady, pozrite sa na to a vyjadrite sa k tomu cez predstaviteľa v Rade pre hospodársku krízu –, sú dva významné projekty. Jeden projekt je štátny projekt, ktorého cieľom bude zosúladiť všetky mechanizmy, ktoré dnes na Slovensku máme, z ktorých sa dajú čerpať finančné prostriedky na zatepľovanie na účely energetických úspor. Možno ani nevieme, a občania to jednoducho vôbec už nevedia, aké sú všetky alternatívy čerpania finančných prostriedkov. Že to je štátny fond rozvoja bývania, že ministerstvo výstavby ako také má dotačný moment asi na sedemsto alebo osemsto miliónov korún. Titul, na základe ktorého môže o zatepľovaní rozhodovať. Že tu máme špeciálny fond, ktorý sa týka Jaslovských Bohuníc, ktorý možno použiť na zatepľovanie. Že ministerstvo hospodárstva má dva alebo tri projekty. Dohromady je tam niekoľko miliárd korún. Urobíme z toho jednu štátnu politiku. Spustíme jasnú informačnú kampaň pre verejnosť, čo všetko môžete čerpať, za akých podmienok. Dokonca som požiadal Stavebnú sporiteľňu, Štátny fond, ministerstvá, aby povedali, ako vieme zatraktívniť čerpanie týchto peňazí, aby sa ľudia k týmto peniazom dostali čo najrýchlejšie. Podmienka je jasná, zatepľovanie, výmena okien na energetické účely, využívanie domácich materiálov – okná aj zatepľovací materiál sa vyrábajú na Slovensku. Práce budú vykonávať živnostníci na Slovensku, čiže, alebo malé podniky, mohlo by to mať kumulatívny efekt. Verím, že to získa podporu Rady pre hospodársku krízu. Pokiaľ ide o druhý projekt, je to oblasť inovácií. Je fakt, že na Slovensku sú podniky, ktoré majú obrovský problém s výrobou. Tieto podniky ale súčasne majú aj inovačné programy, na ktoré nemajú zdroje. Chceme predstaviť na Rade pre hospodársku krízu mechanizmus, ako vytypovať slovenské firmy, ktoré majú zdravý inovačný program, ale nevedia si s ním poradiť vzhľadom na výpadky, ktoré dnes sú z hľadiska hospodárskej krízy. Ak dokážeme toto definovať a dohodneme sa na Rade pre hospodársku krízu, verím, že štát je pripravený pomôcť takýmto podnikom, aby prežili a najmä aby nastúpili do novej oblasti, lebo príde obdobie po kríze. A prežijú najmä tí, čo budú mať inovácie, budú schopní prinášať nové a kvalitnejšie veci. A toto sú dva veľké projekty, o ktorých budeme hovoriť na Rade pre hospodársku krízu. Vážené dámy a páni, chcem rovnako potvrdiť, že na Rade pre hospodársku krízu sa budeme na základe žiadostí aj opozičného predstaviteľa, aj Republikovej únie zamestnávateľov zaoberať finančnými otázkami. To znamená aktuálne informácie, kde sa nachádzame z hľadiska čerpania a míňania peňazí na boj proti kríze. My sme vyčerpali z tých 10 mld. prakticky už asi 8 mld. korún, ale presná informácia bude daná ministrom financií, plus musí minister financií predložiť Rade pre hospodársku krízu najnovšie odhady, ktoré sa stále menia. Jednoducho ťažko predvídať stav o dva alebo o tri mesiace. Veľmi úzko spolupracujeme aj s Európskou komisiou. A navyše musí minister prísť s návrhom, kde vziať ďalšie finančné prostriedky, ak bude potrebné podporovať či už povedzme zatraktívnenie tých zatepľovacích programov, alebo inovačné programy v rámci jednotlivých rezortov a podnikov. Opakujem, v tomto období, v tomto období znižovanie daní je likvidačné pre Slovenskú republiku a nemôžeme si to dovoliť. Vážené dámy a páni, na záver mi dovoľte ešte niekoľko poznámok k vzťahu Slovenska a Európskej únie. Slovenská republika aktívne využíva a vstupuje do spoločnej európskej snahy bojovať proti kríze. Ukazuje sa, že Európa má jedinečnú šancu v porovnaní s inými ekonomikami nastaviť svoje vnútorné parametre tak, aby sme prežili a boli úspešní. Som rád, že Európska komisia akceptovala iniciatívu vlády Slovenskej republiky vo vzťahu k automobilovému priemyslu, pretože na Rade sa budeme zaoberať smernicami, ktoré sa týkajú šrotovného, budeme sa zaoberať ďalšími podkladmi, ktoré sa týkajú podpory celého priemyslu automobilov v celej Európe. Tu sa chcem vrátiť jednou myšlienkou k tomu šrotovnému. Bolo atakované to zase, že to je zlé a že to je nedobré a že to je zlý výmysel a podobne. Nikto z nás netvrdil, a znovu to tu opakujem, nikto z nás netvrdil, že šrotovné je nejaký všeliek na boj proti hospodárskej kríze. To nikto nepovedal. Vedeli sme, že to nemá nejaký významný vplyv na hospodársky rast. Ale vedeli sme niečo iné, že keď sa takto bude správať každá jedna krajina v Európe a jedna krajina za druhou zavádza šrotovné, tak nám z toho vzniká mechanizmus, systém, ktorý zapadá dohromady a veľmi to pomáha. Prvé informácie sú, aspoň dnes nás tak informovali zamestnávatelia, že začína byť pomerne zaujímavý záujem o šrotovné na Slovensku. Na tie šrotoviská sa vozia staré autá. Rovnako predajcovia áut hovoria, že dôjde k zvýšeniu predaja áut. Pánboh zaplať, keď sa len predá o pätnásťtisíc áut viacej na Slovensku. Ak sa v Nemecku predá o štyristotisíc áut, dohromady to môže pomôcť automobilovému priemyslu, lebo U. S. Steel Košice, ďalšie firmy sú odkázané predovšetkým na automobilový priemysel v Európe. Čiže šrotovné zatiaľ ide dobre. A jediným jeho cieľom je byť solidárny s Európou a dať možnosť aj na obnovu vozového parku a na likvidáciu starých vozidiel, ktoré nemajú čo po cestách chodiť. Vážené dámy a páni, chcem ešte povedať veľmi jasne, že vláda Slovenskej republiky veľmi pozorne sleduje kroky v rámci Európskej únie, ktorých cieľom je oslabiť vnútorný národný dohľad nad činnosťou komerčného bankového sektora a posilniť dohľad nadnárodný. Pre Slovensko by to znamenalo, pretože na Slovensku všetky banky boli sprivatizované, že by neexistoval efektívny dohľad vykonávaný Národnou bankou Slovenska, ale nejaký nadnárodný dohľad, ktorý by skôr asi pozeral sa, čo sa deje u matiek, a možnože by skôr pomáhal vo vzťahu k silným štátom. Budeme trvať, pretože sú takéto snahy aj naďalej v rámci Európskej únie, že ak sa zavedie nadnárodný dohľad nad bankovým sektorom, nesmie to byť na ujmu domáceho, vnútorného národného dohľadu, pretože taký pokus ešte nebol. A to potvrdzujem, že by sa snažila matka si riešiť svoj problém na úkor dcéry. Zatiaľ taký pokus nebol, ale treba sa pripraviť, že by takýto pokus mohol v budúcnosti nastať, a my k tomu potrebujeme efektívny vnútorný národný bankový dohľad, za ktorý budeme určite bojovať. Chcem v tomto duchu aj poprosiť a vyzvať Národnú banku Slovenska, aby bola mimoriadne iniciatívna. Urobili sa konkrétne opatrenia. Zvýšila sa likvidita. Naozaj, dnes máme banky ako-tak pod kontrolou. Po ďalšie, chcem potvrdiť, že vláda Slovenskej republiky odmietla všetky formy protekcionizmu v rámci Európy – a odmietla to celá Európa –, pretože je presvedčenie, že protekcionizmus v akejkoľvek podobe by viedol k prehĺbeniu krízy. Naopak, budeme presadzovať solidaritu. Solidaritu v rámci Európskej únie. Ak má dnes problém Maďarsko, ak má dnes problém Rumunsko, tak to nerobme tak, že problém má celá stredná a východná Európa, ale rokujme na báze individuálnej, Európska únia – Maďarsko, Európska únia – Rumunsko. A pomôžme. Aj Slovensko musí byť pripravené pomôcť krajinám, ktoré sú v Európskej únii. Inak Európska únia fungovať nebude, pokiaľ nebude fungovať princíp solidarity. Principiálne ale odmietam, urobili sme to aj na neformálnej rade, ktorá bola prvého v Bruseli. Odmietam vytváranie obrazu, že stredná a východná Európa ako celok má problémy. To nie je pravda. Dnes sú krajiny západnej Európy, ktoré majú podstatne väčšie problémy, ako má Slovensko. A dnes Slovensko nie je možné porovnávať s Maďarskom, Rumunskom alebo niektorými krajinami Baltu, kde vidíme, čo všetko sa tam deje, aké majú obrovské ťažkosti. Preto musíme si na to dať pozor, lebo inak poškodzujeme obraz Slovenskej republiky v zahraničí, ktorý však nie je objektívny. Veľmi podstatná bude diskusia na Európskej rade ohľadne znižovania štandardov pri zavedení eura. Štáty, ktoré euro nemajú, sa predbiehajú v tom, kto euro zavedie. Najmä Maďarsko požiadalo o skrátenie obdobia, počas ktorého musí byť krajina v RM II systéme. Toto sme všetci odmietli, pretože znižovanie štandardov pri zavádzaní eura bude na škodu nového štátu, ktorý bude mať euro. Jediné, o čom je Slovenská republika pripravená sa baviť, je Maastrichtské kritérium inflácie, ktoré je veľmi nespravodlivé pre štáty, ktoré majú hospodársky rast. My sme to zažili. Pri vysokom hospodárskom raste sme museli držať infláciu na určitej úrovni. Toto je jediná vec, kde sme pripravení pomôcť. Inak nevidím žiadny dôvod na to, aby Slovenská republika išla cestou znižovania štandardov, ktorými musela prejsť samotná Slovenská republika. Vážené dámy a páni, kríza na Slovensku bude bolieť, ale to sme všetci vedeli a od samého začiatku sme hovorili, že budeme mať veľké škrabance. Kríza je svetová, kríza prišla zo Spojených štátov amerických. Nikto na Slovensku nemá nič spoločné s krízou. Je preto naozaj našou povinnosťou chrániť ľudí. To je naša prvoradá povinnosť, nič iné nie je dôležité, len a len chrániť ľudí, aby sme prežili. Pretože trvalo dlhé roky, kým sa postupne, postupne títo ľudia nejako začali nadychovať, začal sa zvyšovať sociálny štandard. A teraz kvôli nejakým špekulantom, podvodníkom a nezodpovedným ľuďom títo ľudia zase majú prísť o svoje sociálne, pracovnoprávne a iné postavenie. Chcem vás o to poprosiť, aby sme v rámci spoločného porozumenia, že kríza na Slovensku nebola spôsobená vládou ani ľuďmi, ale že prišla zboku, spolupracovali. Pretože problémy v Maďarsku, Rumunsku, Írsku, baltských štátoch nám musia byť varovaním. A ja verím, že Slovensko nikdy nebude postavené pred také rozhodnutia a riešenia, také rozhodnutia a riešenia, ako sú nútené prijímať či už naše susedné krajiny, alebo iné členské štáty Európskej únie. Nemyslím to teraz nijako inak ako úprimne a vážne, chcem vám ešte raz poďakovať za podporu zákonov aj za to, že to schvaľujete v skrátenom legislatívnom konaní, ale súčasne som považoval v nejakom okamihu pristúpiť aj k stanoviskám, výzvam, ale aj k návrhom, ktorými sa chce zaoberať vláda Slovenskej republiky v boji proti kríze, aby ste mali ako orgán, ktorému je vláda Slovenskej republiky zodpovedná, určitý pohľad na to, čo chceme, čo môžeme a čo nechceme a neurobíme. Ďakujem veľmi pekne. (Potlesk.)