B. Bugár, podpredseda NR SR: (2004-10-26):
J. Hurban, poslanec: Ďakujem pekne. Vážený pán podpredseda, vážený pán podpredseda vlády, ctené kolegyne a kolegovia, stavebné sporenie je už niekoľko rokov pravidelnou jesennou témou rokovania parlamentu a nie inak je to aj teraz, bohužiaľ, v drvivej väčšine prípadov vždy rokujeme o znížení štátnej prémie. Napriek pozitívnemu vládnemu návrhu zákona o stavebnom sporení, ktorý bol 7. septembra tohto roku touto snemovňou prijatý veľkou väčšinou hlasov v prvom čítaní, pozmeňujúce návrhy, ktoré predložilo potom ministerstvo financií v jednotlivých výboroch, priniesli opäť rozpory a výrazné znižovanie štátnej prémie. Tieto pozmeňujúce návrhy máte, kolegyne a kolegovia, zahrnuté v spoločnej správe k tlači 786. Zo všetkých strán počúvame, ako je bytová otázka nesmierna dôležitá, aký je to veľký problém, že získať finančné zdroje na nové bývanie či opravu existujúcich bytov pri dnešných cenách nie je vôbec jednoduché. Zároveň však treba vnímať aj výsledky, ktoré práve stavebné sporenie dosiahlo. Stavebné sporiteľne poskytli na bývanie zhruba 131 miliárd korún, pričom štátna prémia z tohto objemu činí len jednu pätinu. Stavebné sporenie je modelom, je osvedčeným modelom, ktorý sme prevzali z vyspelých ekonomík západnej Európy, a hoci v porovnaní s výškou štátnej prémie vyprodukuje násobky finančných zdrojov, hovorí sa o päť-,  šesťnásobku, bez štátnej prémie či pri jej minimálnej výške aj benefity pre občanov a štát sú oveľa nižšie. Chcem pripomenúť, že od roku 2000 klesla výška štátnej prémie zo 6-tisíc korún na dnešných 2,5-tisíca korún a jej percentuálny podiel z 30 percent zhruba na 15 percent. Výsledkom je pokles objemu investícií do bývania zo strany stavebných sporiteľní. Namiesto 16 miliárd, ktoré boli v roku 2000, je to dnes o 3 až 4 miliardy menej. Odobratie bonifikácie jedného percenta, tak ako je to v pozmeňujúcim návrhu, ktorý prešiel vo výboroch, reálne spôsobí zníženie percentuálneho podielu štátnej prémie zhruba o 4  percentá. Čo to však prakticky znamená? Okrem iného to, že stavebný sporiteľ bude musieť v roku 2005 nasporiť o 6-tisíc korún viac než v roku 2004. Ja sa pýtam. Koľkí na to budú mať? Podľa prepočtov stavebných sporiteľní v roku 2005 poklesnú vklady až o 2 miliardy, čo sa, pochopiteľne, premietne do objemu poskytnutých úverov a medziúverov. Dotkne sa to najmä obnovy a rekonštrukcie existujúceho bytového fondu. Prostriedky usporené na štátnej prémii, ktoré plánuje využiť ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja, budú však vo výške len 500 miliónov korún. Dôsledkom schválenia pozmeňujúceho návrhu, tak ako je uvedený v bode 6 spoločnej správy, by bolo viac ako tisíc bytových domov, ktoré sa v roku 2005 neobnovia alebo nezateplia. A opäť až šesť rokov, keď spoločenstvá po nasporení príslušnej sumy získajú nárok na stavebný úver, zaplatia za obnovu minimálne o 30 percent viac. Za kúrenie v nezateplených domoch budú však občania platiť oveľa viac celých päť rokov čakania na rekonštrukciu. Koho zrušením jednopercentnej bonifikácie poškodíme? Stavebné sporiteľne? Možno. Čiastočne. V konečnom dôsledku však všetky dôsledky zo zníženia bonifikácie bude znášať občan. Pán podpredseda vlády, tvrdíte, že dôsledne plníte programové vyhlásenie vlády, na základe ktorého vám táto snemovňa vyslovila dôveru. Nuž sa teda pozrime, čo sa v programovom vyhlásení vlády hovorí o bytovej politike. Citujem: „V súlade s možnosťami štátneho rozpočtu bude vláda pokračovať v podpore bývania, v bonifikácii hypotekárnych úverov a v podpore stavebného sporenia s cieľom stimulovať súkromné investovanie do bytovej výstavby. Pre podporu novej bytovej výstavby a obnovu existujúceho bytového a domového fondu vláda prehodnotí dnešný systém a navrhne efektívnejší vrátane zváženia systému stimulačných daňových nástrojov.“ Zdôrazním. Bonifikácia hypotekárnych úverov v návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2005 je bonifikácia nula a podpora stavebného sporenia zníženie bonifikácie o jedno percento. To je podľa nás v príkrom rozpore s programovým vyhlásením vlády. Chcem vás teda, ctené kolegyne a kolegovia, poprosiť, aby ste nepodporili pozmeňujúci návrh, ktorý je uvedený v spoločnej správe, tlač 786, pod bodom 6, ktorý by spôsobil zníženie bonifikácie štátnej prémie zo 14,5 percenta na 11  percent. V tejto súvislosti žiadam, pán spravodajca, aby bod 6 zo spoločnej správy v tlači 786 bol vyňatý na samostatné hlasovanie. Ak dovolíte, prednesiem ešte dva pozmeňujúce návrhy. Bude to k čl. I. Prvý bod. Bod druhý má toto nové znenie: V § 2 ods. 3 sa za písm. c) vkladá nové písm. d), ktoré znie: d) poskytovanie stavebných úverov na stavebné účely podľa § 11 ods. 1 zo zdrojov mimo fondu stavebného sporenia a druhý pozmeňujúci návrh vypustiť bod 16. Odôvodnenie. Podľa zákona č. 310/1992 Zb. o stavebnom sporení v znení neskorších predpisov stavebné sporiteľne získavajú finančné prostriedky nielen zo stavebného sporenia podľa § 2 ods. 1, ako je prijímanie vkladov a poskytovanie úverov stavebným sporiteľom, ale na základe bankového povolenia aj z činností vykonávaných podľa § 2 ods. 3, kde patria napríklad prijímanie vkladov od bánk, investovanie na vlastný účet do komunálnych obligácií, štátnych pokladničných poukážok a štátnych dlhopisov, poskytovanie poradenských služieb a podobne. To sú takzvané zdroje mimo fondu stavebného sporenia. Chcem oceniť, že vládny návrh zákona umožní poskytnúť finančné prostriedky na úverovanie približne v dvojnásobnom objeme oproti doteraz platnej právnej úprave. Tento predkladaný pozmeňujúci návrh dáva stavebným sporiteľniam možnosť poskytovať stavebné úvery na stavebné účely nielen stavebným sporiteľom, teda fyzickým a právnickým osobám, ale napríklad aj spoločenstvám vlastníkov bytov, správcom bytových fondov a bytovým družstvám na obnovu predovšetkým bytových domov zo zdrojov mimo fondu stavebného sporenia. Avšak túto činnosť môže stavebná sporiteľňa vykonávať len vtedy, ak budú prednostne zabezpečené pohľadávky vyplývajúce z uzatvorených zmlúv o stavebnom sporení, a ak nedôjde ku kráteniu lehôt splatnosti stavebných úverov alebo k predĺženiu lehôt na ich poskytovanie, to je podľa § 2 ods. 4 platného zákona. S návrhom na nové znenie bodu 2 však treba vypustiť  bod  16. Z toho vyplýva ten druhý pozmeňujúci návrh, vypustiť bod 16, pretože vládny návrh zákona rieši v bodoch 2 a 16 poskytovanie úverov z dočasne voľných zdrojov, ale fondu stavebného sporenia, pričom tento predkladaný pozmeňujúci návrh rieši použitie zdrojov mimo fondu stavebného sporenia. Chcem vás teraz ešte raz poprosiť o podporu týchto pozmeňujúcich návrhov, aj aby ste hlasovali o bode 6 zo spoločnej správy proti, aby teda platil vládny návrh zákona, ktorý zaviedol bonifikáciu týchto stavebných úverov jedným percentom. Ďakujem pekne.