J. Brocka, poslanec: (2001-09-05):
Vážnym problémom sú regionálne rozdiely vo výške nezamestnanosti, keď v jednej časti Slovenska je nezamestnanosť na úrovni 30 a viac percent, napríklad v Rimavskej Sobote 35, v Revúcej 32 v porovnaní s Bratislavou, kde je na úrovni 6 %. Aj naša snaha a úsilie, myslím tým teraz snaha poslancov v Národnej rade ovplyvniť mieru nezamestnanosti napríklad projektmi verejnoprospešných prác, ovplyvnila mieru nezamestnanosti doteraz iba na úrovni 1,2 %. To znamená opatrenia, ktoré sme prijali z iniciatívy poslancov, veľmi málo znížili nezamestnanosť na Slovensku. Ani očakávania v najbližších mesiacoch či rokoch, a to je jedno, kto bude pri moci, nie sú veľmi lichotivé, lebo aj uvažovaný ekonomický rast na úrovni 3 % predstavuje možnosť poklesu nezamestnanosti možno o 1 - 1,5 %. Na trh práce prichádzajú ešte stále veľmi silné ročníky. Vláda politikou zamestnanosti v jednotlivých sektoroch ekonomiky, či rozpočtovou, či menovou, či hospodárskou politikou, ovplyvňovala rast zamestnanosti v tom smere, že ona sa udržuje stále na tej istej úrovni napriek snahe prilákať priame zahraničné investície. Samozrejme, aj opatrenia v snahe ozdraviť bankový sektor priniesli svoje ovocie, ale to ovocie sa prejavuje v tom, že možno pomaly mizne prezamestnanosť, ale problém vysokej nezamestnanosti zostáva. To, čo sa my poslanci usilujeme urobiť zo svojho miesta, tak sa snažíme zasahovať v priestore politiky trhu práce. Tak je to aj v prípade iniciatívy kolegu Fica s opatrením, ktorým chce eliminovať čiernu prácu. Tie opatrenia, ktoré prichádzajú zo strany vlády a ministerstva sú alebo nedostatočné, alebo prichádzajú veľmi neskoro. Ja mám informácie, že poslanecké návrhy pravdepodobne vyprovokovali aj zvýšenú iniciatívu ministerstva a možno že ku koncu roka budeme sa zaoberať aj vládnym návrhom novely zákona o zamestnanosti, ale je to veľmi málo a v tejto oblasti si myslím, že by vláda mohla urobiť podstatne viacej. V tej oblasti politiky trhu práce to nie je len otázka inštitucionálneho usporiadania, ale najmä nástrojov aktívnej politiky trhu práce. No a to je cieľom predloženej poslaneckej novely zákona, o ktorej sme mali rokovať už v júni, ale istými parlamentnými obštrukciami sa dostal tento návrh až na rokovanie septembrovej schôdze a jeho obsahom je alebo cieľom podporiť mobilitu pracovnej sily, a tým prispieť k zníženiu nezamestnanosti na Slovensku. Konkrétne ten uchádzať o zamestnanie dlhodobo nezamestnaný, ktorý si sám nájde zamestnanie mimo miesta svojho bydliska alebo absolvent školy, ktorý je v evidencii úradu práce minimálne šesť mesiacov, tak môže dostávať príspevok alebo úhradu jeho cestovných nákladov až do výšky 1 500 korún. Samozrejme, tento návrh má dopad na rozpočet Národného úradu práce, ale hneď chcem povedať, že keďže navrhujeme účinnosť zákona od budúceho roka a každým jedným novým pracovným miestom, ktoré vznikne z prijatia tohto zákona, tak vzniká aj úspora na strane výdavkov zo štátneho rozpočtu, či sú to výdavky na poistné odvody, alebo či sú to výdavky na sociálne dávky týmto dlhodobo nezamestnaných, alebo absolventom škôl. Ak je priemerný výdavok na jedného dlhodobo nezamestnaného zo štátneho rozpočtu na úrovni 1 800 korún a uhrádzanie cestovných nákladov do výšky 1 500 korún, znamená, že pri každom jednom vytvorení pracovného miesta je úspora na strane verejných financií 300 korún. Čiže žiaden negatívny dopad na štátny rozpočet. Ja by som chcel poprosiť kolegov poslancov, aby podporili tento poslanecký návrh zákona do druhého čítania. Ďakujem vám za pozornosť.