Pavelka, Radoslav, poslanec NR SR (2018-05-17):
Ďakujem pekne, pani predsedajúca. Anka, panie poslankyne, páni poslanci, dovoľte mi, aby som aj ja pár slovami priblížil dôvody, pre ktoré sme sa rozhodli predložiť tento zákon o Žitnom ostrove a ktorým by sme chceli vyhlásiť túto oblasť ako chránenú vodohospodársku oblasť. Medzi najväčšie dôvody patria predovšetkým pretrvávajúce ekologické hrozby na území Žitného ostrova z minulosti, ako aj závažnosť niektorých udalostí, ktoré sa na tomto území zaznamenali v poslednom období. Mám na mysli predovšetkým situáciu ohľadom zistenia toxických pesticídov a to najmä nepovolené množstvo atrazínu vo verejnom vodovode, ktorá vyvrcholila tým, že niektoré obce museli byť odstavené od pitnej vody a túto im následne museli voziť cisternami. Aby sme pochopili, prečo je práve táto oblasť pre nás taká dôležitá, treba si niečo o nej povedať bližšie. Podzemná voda je nenahraditeľnou zložkou prírodného prostredia, keď predstavuje z kvantitatívneho, kvalitatívneho aj ekonomického hľadiska najvhodnejší dostupný zdroj pitnej vody. Slovenská republika má veľmi dobré podmienky z hľadiska tvorby akumulácie prírodných zdrojov a zásob podzemných vôd. Najväčšie množstvo podzemných vôd je viazané na kvartálne sedimenty v oblasti Dunaja s vodohospodársky najvýznamnejšou oblasťou v strednej Európe, a tou je práve Žitný ostrov. Na tomto území sa nachádza také množstvo podzemnej vody, ktoré má podľa výpočtov odborníkov potenciál zásobiť kapacitou už spomínaných až 13 miliónov ľudí v Európe, pričom je možné obnoviť plány na realizáciu vodovodného privádzača od vodárenského zdroja Gabčíkovo až na východ Slovenska. Už v súčasnej dobe sa zo zdrojov v Jelke napájajú viaceré oblasti, ako sú napríklad Nitra, Galanta, Sládkovičovo, Sereď, Šaľa, Zlaté Moravce a mnohé iné obce v okolí týchto miest. Zo zdroja v Gabčíkove sa napájajú okrem iných aj Nové Zámky, Kollárovo, Štúrovo či Levice. Z týchto jednoduchých údajov je teda zrejmé, že zachovanie maximálnej a dostatočnej kvality ochrany tohto územia a vody na ňom nachádzajúcej by malo patriť medzi priority každej vlády. Nevraviac o tom, že právo na zdravotne nezávadnú pitnú vodu je jedno zo základných ľudských práv. Naviac Ústava Slovenskej republiky garantuje ochranu podzemných vôd ako hlavného zdroja pitnej vody. Vráťme sa však k histórii. Ekologický problém Žitného ostrova. Prvým úderom pre ekológiu Žitného ostrova bola už spomínaná ropná havária z rokov 1960 až 1971 z rafinérie Slovnaft. Z dôvodu úniku vody a ropných produktov vznikla na niektorých miestach vrstva ropných usadenín, ktorá je pod územím Slovnaftu uvádzaná dnes až na výšku dvoch metrov. Takáto katastrofa mala trvalé negatívne následky až pre 120-tisíc ľudí. Všetky tieto skutočnosti viedli vtedajšie vlády k realizovaniu viacerých opatrení na obmedzenie vplyvov tejto katastrofy, ako aj riešenie celkovej ochrany územia, čo vyvrcholilo k vyhláseniu Žitného ostrova za chránenú vodohospodársku oblasť v roku 1978, ktorého ustanovenia sú platné až po dnes. No aký je najväčší problém v súčasnosti? Pravdepodobne ste zachytili v médiách informácie o prekročení limitov látky atrazín na niektorých miestach Žitného ostrova. Len pre informáciu. Karcinogénny pesticíd atrazín, ktorý sa už mimochodom 14 rokov nemôže v poľnohospodárstve využívať, môže mať podľa vyjadrenia Úradu verejného zdravotníctva negatívny vplyv na hormonálny systém a na vývoj a rast živých organizmov už pri nízkych koncentráciách. Novorodenci žien, ktoré boli vystavené pitnej vody kontaminovanej atrazínom, môžu mať nízku pôrodnú hmotnosť a tiež môže hroziť poškodenie ich srdca, vylučovacej sústavy a končatín. Prvé nepriaznivé zistenia ohľadne nadmerného množstva atrazínu uviedla v mesiaci december 2017 na základe svojich meraní Západoslovenská vodárenská spoločnosť, ktorá následne túto skutočnosť oznámila Regionálnemu úradu verejného zdravotníctva v Dunajskej Strede. Prekročené limity boli namerané u skupinového vodovodu Trstená na Ostrove a Jurová. V obci Baka boli hodnoty atrazínu prekročené až päťnásobne. Hodnoty, ktoré sú nad povolené limity, boli zistené aj v prípade vodovodov Holice a Blatná na Ostrove. Tieto údaje mali za následok konanie regionálneho úradu verejného zdravotníctva, ktorý vydal zákaz používania pitnej vody z týchto skupinových vodovodov na pitie, na výrobu aj prípravu potravín. Pre úplnosť treba pripomenúť, že k obnoveniu dodávky pitnej vody došlo po niekoľkých týždňoch po inštalácií technologických opatrení na zdroji. Atrazín však šarapatí aj naďalej, keď hygienici namerali jeho hraničné množstvo aj v ďalších dvoch obciach na Žitnom ostrove, vo verejných vodovodoch Veľká Paka a Mierovo o niekoľko týždňov neskôr. V uvedených obciach sa na tento problém prišlo vďaka tomu, že v nich fungujú verejné vodovody. Ale čo v prípade obcí, kde takýto vodovod nie je? Príkladom je obec Kvetoslavov, kde regionálny úrad verejného zdravotníctva nemá v zmysle zákona povinnosť monitoring vykonávať. Táto povinnosť je na pleciach obce. No občania nechcú čakať a niektorí si sami dávajú robiť rozbory vody. Dokonca vznikajú občianske iniciatívy, ktoré zbierali finančné prostriedky na to, aby sa mohli vykonávať pravidelné merania kvality vody. Takýto stav však nemôže byť trvalým a štát musí prebrať zodpovednosť za pravidelné a kvalitné monitorovanie vody v tejto oblasti. Žiaľ, v súčasnej dobe nie je taxatívne vymedzené, kto má vlastne potrebné merania realizovať a ako má následne s týmito informáciami pracovať. Aby sme tento stav zmenili a aby merania neboli na pleciach radových občanov, predkladáme tento návrh zákona, ktorý má zabezpečiť pravidelné a dôsledné monitorovanie uvedenej oblasti. V našom zákone sa v prvom rade určuje územie, ktorú chránená vodohospodárska oblasť vytyčuje. Toto územie sa rozprestiera na území ohraničeného riekou Dunaj na úseku medzi Bratislavou, obcou Palkovičovo, kanálom Palkovičovo a tak ďalej. Hlavnou ambíciou tohto zákona je zaviesť povinnosť ročného monitoringu kvality podzemnej vody s jedno- až šesťúrovňových vrtov v základnej pozorovacej siete Slovenského hydrometeorologického ústavu a všetkých jednotlivých vodárenských zdrojov na vymedzenom území. V prípade výskytu nadlimitných hodnôt sa početnosť monitoringov zvyšuje štyrikrát ročne a o nameraných nadlimitných hodnotách je povinné ministerstvo životného prostredia alebo ním poverená organizácia ihneď informovať ministerstvo zdravotníctva alebo ním poverenú organizáciu. Náš návrh zákona ďalej určuje zodpovedného za plnenie environmentálnych cieľov a tým je ministerstvo životného prostredia. Za veľmi dôležitý bod zákona považujem zavedenie komplexného systému kontroly a včasného varovania, vďaka ktorému sa ukladá povinnosť po a), tu budem citovať, „poskytovať príslušným verejným orgánom rýchle a jasné informácie o znečistení podzemnej vody; po b) v prípade ohrozenia verejného zdravia ochorením súvisiacim s vodou poskytnúť verejnosti, ktorá by mohla byť ovplyvnená, všetky informácie, ktoré má k dispozícii verejný orgán, a ktoré môžu verejnosti pomôcť vykonávať opatrenia zamerané na zabráneniu škodám alebo na ich zmiernenie; a po c) poskytovať príslušným verejným orgánom a v prípade potreby aj verejnosti odporúčania súvisiace s preventívnymi a nápravnými opatreniami“. Náš návrh zákona takisto určuje zodpovedného za plnenie komplexného systému kontroly a včasného varovania verejnosti o nameraných nadlimitných hodnotách. Túto povinnosť určuje ministerstvu zdravotníctva. Na záver mi dovoľte požiadať poslancov Národnej rady, aby sa na tento zákon nedívali ako na zákon, ktorý predkladajú opoziční poslanci, ale ako zákon, ktorý umožní lepšie, presnejšie a najmä pravidelnejšie testovanie kvality vôd Žitného ostrova, ako je tomu v súčasnosti. Ako som spomínal, toto územie je zásobárňou vody pre početnú časť nášho územia a priamo sa dotýka mnohých občanov Slovenska. Je preto v záujme nás všetkých zabezpečiť, aby tieto zdroje pitnej vody boli v súlade s platnými normami a aby neohrozovali na zdraví žiadneho občana našej krajiny. Ďakujem za vašu podporu.