Zs. Simon, poslanec: (2008-04-10):
Úvodom mi dovoľte, aby som zacitoval prvú vetu z dôvodovej správy, ktorú máme predloženú: „Vláda Slovenskej republiky sa vo svojom programovom vyhlásení vlády zaviazala, že prijme legislatívne opatrenia, ktoré zvýšia ochranu spotrebiteľov pred zneužitím ekonomickej sily niektorých obchodníkov.“ Zneužívanie ekonomickej sily v obchodných reťazcoch je definované v § 3 zákona č. 358/2003 Z. z., ktorý sa práve touto novelou ruší. Predložený návrh zákona rieši problém iba niektorých obchodných reťazcov, ale nerieši problém zneužívania ekonomickej sily. Je to len očným klamom. Pýtam sa, prečo vláda chce riešiť problém iba niektorých obchodníkov a nie všetkých? Preto, lebo sa nebude dotýkať nadnárodných obchodných reťazcov, ktoré pôsobia na území Slovenskej republiky? Dovoľte mi pár čísiel. Tesco, sídlo materskej spoločnosti Veľká Británia, maloobchodný predaj potravín 23,21 mld. korún a má podiel na slovenskom trhu 12,9 %. Metro Holandsko 14,08 mld. korún, 7,8-percentný podiel na trhu. Billa Rakúsko 10,64 mld. korún, 5,9 % podielu na trhu. Kaufland Nemecko 9,72 mld. korún a 5,4 % podielu. Ahold Holandsko 5,6 mld. korún, podiel 3,1 %. Lidl Nemecko 4,66 mld. korún, 2,6 % na trhu. Carrefour 2,6 mld. korún a podiel 1,4 %. Coop Jednota Slovensko 29,88 mld. korún, 16,6 %. CBA taktiež Slovensko 19,1 mld. korún, 10,6 %. Labaš, s. r. o., dá sa povedať, že slovenská, 3,28 mld. korún, 1,8 % a maloobchodné jednotky na Slovensku majú obrat v potravinách 57,23 mld. korún s podielom 31,8 % na slovenskom trhu. Pokiaľ sa pozrieme na tieto čísla, tak Tesco, Metro, Billa, Kaufland, Ahold, Lidl, Carrefour a čiastočne by sa dalo povedať, že veľké obchodné reťazce aj slovenské Coop, CBA či Labaš bez akýchkoľvek väčších problémov vyriešia nákupné centrá mimo územia Slovenskej republiky. To znamená, že ten, na koho sa tento zákon v skutočnej miere bude vzťahov sú maloobchodné jednotky, ktoré majú 31,8-percentný podiel z predaja potravín a dosahujú takmer 60 mld. korún. Tieto malé obchody, ktoré máme na dedinách, na vidieku, práve tí, ktoré predávajú takmer 100 % tovaru od slovenských spracovateľov, slovenských prvovýrobcov, práve tí budú najviac trestaní, pretože na nich sa tento zákon bude vzťahovať. Pán minister v úvodnom prejave povedal, že chcete riešiť problematiku hyper a supermarketov. Pán minister, vy neriešite problém hypermarketov a supermarketov, vy len zavádzate jednoduchých spotrebiteľov v tejto republike, pretože ich problém sa nevyrieši týmto zákonom. Šesťdesiatsedempercentný podiel trhu v potravinách je riešený nadnárodnými a veľkými obchodnými reťazcami bez väčších problémov mimo územia Slovenskej republiky aj dnes. Tesco nakupuje v Prahe, Metro taktiež, Billa, Kaufland Česká republika, Rakúsko, Maďarsko. V tej chvíli, čo budú uzatvárať nákupné kontrakty mimo územia Slovenskej republiky, táto právna norma, ktorú ste pripravili a predložili, je pre nich neúčinná, pretože sa budú riadiť medzinárodným obchodným právom a to sa neriadi týmto návrhom zákona a práve preto si myslím, že budete trestať tých, ktorí si to najmenej zaslúžia, to sú malí obchodníci, ktorí v malých dedinách zabezpečujú potraviny a základné suroviny. Prečo sa to dá, no preto, lebo v rámci Európskej únie je to možné v rámci jednotného trhu. Nie je možné prijať legislatívu, ktorá obmedzuje jednotný trh a obmedzuje slobodný pohyb tovaru. Po prijatí tohto zákona nadnárodné obchodné koncerty budú nakupovať potraviny v hodnote 120 mld. korún. Opakujem 120 mld. korún ročne mimo územia Slovenskej republiky. Pán minister, už dnes v nadnárodných obchodných reťazcoch, keď sa popozeráte po tých obchodných pultoch, tak nájdete len 40 % tovaru, ktorý pochádza z územia Slovenskej republiky, 60 % je tovar, ktorý je mimo územia Slovenskej republiky, s ktorým slovenská pracovná sila a slovenský trh nemá nič, ale nič spoločné. Sprísnením podmienky týmto návrhom zákona, ktorý ste predložili, vláda docieli len to, že tento pomer sa bude ďaleko, ďaleko  zhoršovať v neprospech slovenských výrobkov a slovenských potravín, a tým pádom znevýhodňovať slovenských prvovýrobcov a slovenských spracovateľov. Návrh zákona nerieši znevýhodnenie slovenských dodávateľov, ktoré si vyžadujú zahraničné obchodné reťazce od všetkých svojich dodávateľov v podobe medzinárodnej akreditácie na kvalitu a postup výroby na jednotlivé výrobky. Akreditáciu na jednotlivé výrobky je povinný podľa ich podmienok obstarať dodávateľ, pričom takéto podmienky idú nad rámec legislatívy Európskej únie, ktorá v Slovenskej republike je garantovaná Štátnou veterinárnou a potravinovou správou. Nie zriedka takýto akreditačný proces stojí niekoľko stotisíc korún pre každý výrobok, teda pre jedného výrobcu to predstavuje niekoľko milión korún pre jeho výrobky. To ale nestačí, pričom takéto akreditácie vyžadujú jednotlivé obchodné reťazce zvlášť od rôznych spoločností, ktoré akreditujú výrobcov. To znamená, že akreditáciu musí mať dodávateľ pre každý obchodný reťazec samostatne. Práve preto akékoľvek riešenie v oblasti obchodných reťazcov je nemožné úspešne dosiahnuť len v rámci Slovenskej republiky, ale len v rámci Európskej únie pri dodržiavaní princípu voľného pohybu tovaru. Som nesmierne rád, že poslanci Európskeho parlamentu svojím podpisom, aj ktorí sú tam v mene Slovenskej republiky, podporili požiadavku vo vzťahu k Európskej komisii na spoločné riešenie daného problému. Je to jeden z návodov, ako by mala Slovenská republika a vláda Slovenskej republiky postupovať pri riešení tejto problematiky. Výrazný nedostatok v návrhu zákona je, že obchodné vzťahy sa majú riešiť prostredníctvom novely zákona č. 30/1992, ktorý je o Slovenskej poľnohospodárskej a potravinárskej komore. Pýtam sa. Aký vzťah majú televízory a ostatný spotrebiteľský tovar k Slovenskej poľnohospodárskej a potravinárskej komore. No žiadny. My zavádzame, respektíve vláda zavádza právny chaos, pretože dnes existujúci zákon o obchodných reťazcoch by bolo lepšie novelizovať a doplniť o niektoré ustanovenia. Navyše Slovenská poľnohospodárska a potravinárska komora je samosprávna inštitúcia s nepovinným členstvom a nezdružuje všetkých výrobcov a spracovateľov poľnohospodárskych komodít. Návrh zákona tak diskriminuje ostatné združenia, napríklad Slovenskú potravinársku komoru, Zväz súkromne hospodáriacich roľníkov, Združenie agropodnikateľov a tak ďalej. Takéto riešenie je nepriame vytváranie nátlaku na slovenských prvovýrobcov a spracovateľov a potravinárov na vstup do SPPK. Vláda podľahla lobizmu SPPK? Vláda podľahla lobizmu SPPK, že vytvára, dáva takéto možnosti, aby si mohla uplatňovať a vyžadovať členstvo? Podstatou návrhu zákona, že na kontrole nepriamych podmienok v obchodných vzťahoch sa môže podieľať ministerstvo pôdohospodárstva. Dôvod tejto zmeny je, že ministerstvo hospodárstva počas platnosti zákona č. 358/2003 Z. z. o obchodných reťazcoch nevykonalo ani jednu jedinú kontrolu, ani jeden jediný podnet nezrealizovalo ani z vlastného podnetu, ani z podnetu od obchodných subjektov. V § 4 ods. 2 sa vytvára priestor na podanie podnetu SPPK a profesijným organizáciám, ktoré tento zákon nešpecifikuje. Som presvedčený, že je tomu tak z dôvodu, aby konkrétny dodávateľ nebol vylúčený z obchodného reťazca. Navrhované riešenie ale nezabezpečí žiadnemu dodávateľovi anonymitu, a preto sa nikdy, opakujem nikdy neobráti na ministerstvo pôdohospodárstva ani na ministerstvo hospodárstva o konanie pri zneužití ekonomickej sily voči obchodnému reťazcu. V § 5 návrhu zákona sú uvedené pokuty za neprimerané podmienky, ktoré ale nemajú stanovenú minimálnu výšku. Pokuty za nedodržiavanie zákona, čo v praxi môže znamenať, že sa vytvára korupčné prostredie. Nakoľko o výške pokuty rozhoduje úradník ministerstva, ktorý môže navrhnúť pokutu od jednej koruny do 5, respektíve do 10 mil. korún. Pri akom porušení dá jednu korunu, 500 korún a pri akom porušení 10 mil. korún?  Toto je názorný príklad, ako sa vláda stavia k možnému priestoru vytvárania korupcií. Celkový dopad tohto zákona na spotrebiteľov bude v znižovaní podielu slovenských výrobkov v obchodných reťazcoch, prevažne v hypermarketoch a supermarketoch. Bude nepriamy a veľký tlak na malé obchodné predajne hlavne na vidieku, bude pôsobiť na zvyšovanie cien pre spotrebiteľa a naďalej budú nekvalitné výrobky na pultoch obchodných reťazcov. Táto vláda deklarovala, že zavedie princíp raz a dosť pri nedodržiavaní zákona o potravinách, čo sa však nestalo. Od tejto doby ubehlo viac ako rok a pol. Výsledkom je zníženiu počtu úradných kontrol potravín cca o 6-tisíc kontrol ročne. Ako chceme zabezpečiť kvalitu, keď počet kontrol znížime? To sú čísla zo Štátnej veterinárnej potravinovej správy v priebehu roka. To je 16 kontrol denne. Máme listeriózu, máme nekvalitný tovar, ale počty kontrol veselo znižujeme. Potom, samozrejme, aj výsledky zistení klesajú. Výsledky, ktoré prezentovala pani ministerka 1. apríla či dnes, sú naďalej alarmujúce. Ale sú spôsobené aj vďaka znižovaniu počtu kontrol zameraných na bezpečnosť potravín. Najviac nedostatkov bolo zistených v maloobchode, čo tvorí 78,37 %, pričom nedostatky sa týkali prevažne prevádzkovej hygieny, a to 73,8 %. Ako je prítomnosť patogénneho kmeňa listéria v mäsových výrobkoch či falšovaní cukroviniek, ktoré veselo aj polícia vráti naspäť, že skutok sa nestal. Pán exminister Jureňa podal trestné oznámenie, ale polícia sa nedopátrala. Toto sú problémy, ktorými sa nezaoberáme a neriešime, pretože zákony, ktoré by to mali zabezpečovať, tak ako to vláda deklarovala pri ich prijímaní, asi nefungujú. Toto dokazuje, že táto vláda má radšej slová ako skutky. Vláda Roberta Fica ťahá medový motúz pred voličmi. Na záver mi dovoľte, aby som to zhrnul. Návrh zákona nerieši nič, len nahrádza jeden zákon druhým nefunkčným. Vláda týmto zákonom zabezpečí pre obyvateľov cenovo drahšie, menej kvalitné, možno niekedy aj životu nebezpečné potraviny. Zavádza právny chaos, keď obchodné reťazce majú byť riešené v zákone o Slovenskej poľnohospodárskej potravinárskej komore. Vážený pán minister, dámy a páni, pôvodne som chcel predložiť pozmeňujúce návrhy, ktoré by tento návrh zákona vylepšili. Pravdou ale je, že tento návrh zákona sa zlepšiť nedá. Je zlý tak, ako ho máme predložený v poslaneckých laviciach, pretože je nefunkčný. Vážené dámy a páni, na základe uvedeného dávam procedurálny návrh vrátiť návrh zákona predkladateľovi na dopracovanie. Ďakujem pekne za pozornosť.