Bašistová, Alena, poslankyňa NR SR (2018-06-14):
Ďakujem veľmi pekne za slovo. Zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení od roku 2012 v § 65a definuje mechanizmus automatického rastu dôchodkového veku na základe strednej dĺžky dožitia. Tento mechanizmus je schválený tak, že dôchodkový vek sa upravuje a je známy vždy len na jeden rok dopredu. Poistenci tak nemajú istotu presne a vopred stanoveného dôchodkového veku a nemôžu tak plánovať svoje dôležité životné rozhodnutia. Poslanecký návrh obsahuje explicitnú úpravu výšky dôchodkového veku na roky 2019 až ´23 zákonom a navrhuje, aby sa od roku 2019 každoročne vydávalo opatrenie, ktoré určí dôchodkový vek o päť rokov. Opatrenie v roku 2019 určí dôchodkový vek na rok 2024, opatrenie v roku 2020 určí dôchodkový vek na rok 2025 a tak ďalej. Cieľom predloženého zákona je aj zvýšenie zapamätateľnosti dôchodkového veku, a preto sa dôchodkový vek určuje na roky a mesiace. Súčasná právna úprava zvyšovania dôchodkového veku na základe strednej dĺžky dožitia je určite správna a veľmi presná, má však pre poistencov jednu veľkú nevýhodu, ktorá spočíva v tom, že dôchodkový vek je známy iba na najbližší rok. Predložený poslanecký návrh odstraňuje tento nedostatok, avšak za určitú cenu, ktorá spočíva v zníženej aktuálnosti použitej strednej dĺžky života. V súčasnosti sa pre výpočet dôchodkového veku používa rovnaký vzorec ako v navrhnutom poslaneckom návrhu. Rozdiel je len v tom, že v súčasnosti sa za prvé referenčné obdobie považuje obdobie piatich po sebe nasledujúcich kalendárnych rokov, ktoré sa začína kalendárnym rokom, ktorý o sedem rokov predchádza príslušnému kalendárnemu roku, a druhé referenčné obdobie je obdobie piatich po sebe nasledujúcich kalendárnych rokov, ktoré sa začína kalendárnym rokom, ktorý o osem rokov predchádza príslušnému kalendárnemu roku. Po novom sa to zmení na dvanásť a trinásť rokov. Uvedené v kombinácii so zaokrúhľovaním na celé mesiace znamená čiastočný odklon od presnejšieho a na základe aktuálnejších dát automatického naviazania na zmenu v dĺžke dožitia. Pokiaľ bude schválená zmena ústavy zavádzajúca strop dôchodkového veku, to je iný poslanecký návrh, a to aj so zohľadnením znižovania maximálneho dôchodkového veku pre osoby, ktoré vychovali deti, automatické predlžovanie dôchodkového veku v závislosti od strednej dĺžky dožitia v predloženom poslaneckom návrhu, ako aj v aktuálnom znení zákona o sociálnom poistení začína strácať svoje opodstatnenie. Pri všeobecnom strope dôchodkového veku 64 rokov by bolo využiteľné iba päť rokov a pri potenciálnom znížení stropu na 62 rokov pre osoby, ktoré vychovali deti, by vo vzťahu k určovaniu dôchodkového veku týchto osôb vôbec nebolo použiteľné. Rozumnejšie sa preto aj v prípade poslaneckého návrhu zdá v tomto prípade dokonvergovať k dôchodkovému stropu vopred určenou konštantou, napríklad dvoma mesiacmi a nie cez automat. Na druhej strane v prípade, že nebude schválená zmena ústavy zavádzajúca strop dôchodkového veku, má zmysel viesť o predmetnom predkladanom alebo obdobnom legislatívnom návrhu diskusiu. Samozrejme, vyžiadala som si aj stanovisko z ministerstva a to upozorňuje, že zaokrúhľovanie zvyšovania na celé mesiace, napríklad matematicky, má svoje úskalia, napríklad všetky najpravdepodobnejšie a najčastejšie výsledky každoročného zvýšenia by boli v intervale 1,50 až 2,49 mesiaca, čo by znamenalo, že najčastejšie by sa zvýšil dôchodkový vek o dva mesiace. V praxi by hrozila napríklad situácia, že päť rokov po sebe vydáme opatrenie v rokoch 2019 až ´23, kde budeme rovnako zvyšovať dôchodkový vek o dva mesiace, zvlášť na každý rok v období rokov 2024 až 2028, čo vyvolá opodstatnené otázky odbornej aj širokej verejnosti na zmysluplnosť tohto byrokratického procesu. Ministerstvo práce taktiež upozorňuje, že onedlho bude spustený legislatívny proces návrhu opatrenia ministerstva práce o úprave dôchodkového veku a referenčného veku na rok 2019, čo znamená vzájomnú časovú interakciu, v tomto prípade negatívnu, tohto legislatívneho procesu s legislatívnym procesom predmetného poslaneckého návrhu. To samozrejme ešte bude potrebné dokorigovať. Každý z predkladaných návrhov, poslaneckých teda, aj ústavný, aj tento, ktoré predkladajú kolegovia, má svoje pre aj proti. Na výbore pre sociálne veci bola prerokovaná a v konečnom dôsledku aj v Národnej rade Slovenskej republiky petícia z OZ KOVO, ktorá riešila zastropovanie dôchodkového veku. A keďže tam bolo viac ako 100-tisíc podpisov, je nevyhnutné venovať tejto téme pozornosť, čoho dôsledkom sú aj dva poslanecké návrhy zákonov. V prvom čítaní máme k dispozícii len stručné stanoviská a určite si ešte počkám na stanovisko z odboru legislatívy, aproximácie a práva. Podrobnejšie sa budem k tomuto aj k druhému návrhu vyjadrovať až v druhom čítaní. Ďakujem veľmi pekne za pozornosť.