Hraško, Igor, poslanec NR SR (2014-06-10):
Ďakujem pekne, pán podpredseda. K doplneniu tohto zákona, aby ste teda vedeli, z čoho som vychádzal, a ešte doplním teda niektoré informácie. V prvom bode predkladaného návrhu zákona je obsiahnutá veľmi jednoduchá úprava, ktorej obsahom je stanovenie maximálneho počtu podpredsedov samosprávneho kraja. V súčasnosti takáto úprava absentuje, čoho výsledkom je rôzny počet podpredsedov v jednotlivých samosprávnych krajoch. Myšlienkam stanovenia zákonného limitu pre počet osôb zastupujúcich predsedu samosprávneho kraja vychádzam z ostatných zákonov regulujúcich územnú samosprávu. Ako príklad môžeme uviesť § 12a ods. 1 zákona Slovenskej národnej rady č. 377/1990 Zb. o hlavnom meste Slovenskej republiky Bratislave, kde je stanovené, že primátora zastupujú traja námestníci. Ďalej v § 17 citovaného zákona je stanovené, že starostu mestskej časti zastupuje jeden zástupca s výnimkou mestskej časti s viac ako 40-tisíc obyvateľmi, kde môže starosta zastupovaním poveriť dvoch zástupcov. V § 11a ods. 1 zákona Slovenskej národnej rady č. 401/1990 Zb. o meste Košice je stanovené, že primátora zastupujú najviac dvaja námestníci. V § 15 ods. 1 toho istého zákona je stanovené, že starostu mestskej časti zastupuje jeden zástupca a v § 13b) ods. 1 zákona 369/1993 Z. z. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov je stanovené, že starostu zastupuje jeden zástupca s výnimkou obcí s viac ako 20-tisíc obyvateľmi, kde môže starosta zastupovaním poveriť dvoch zástupcov. Uvedený prehľad potvrdzuje nielen skutočnosť, že v ostatných zákonoch týkajúcich sa obecnej a mestskej samosprávy takýto limit existuje, ale naznačuje aj trend v jeho rozsahu, teda jeden až traja zástupcovia. Vzhľadom na tieto faktory je v predkladanom návrhu zákona stanovené obmedzenie počtu podpredsedov samosprávnych krajov na maximálne dvoch podpredsedov. Stanovenie maximálneho počtu podpredsedov prispeje teda nielen k zjednoteniu organizácie samosprávy, ale bude mať aj pozitívny vplyv na rozpočet verejnej správy. Taktiež platí, že tento návrh v plnej miere rešpektuje organizačné princípy výstavby verejnej správy, predovšetkým princípy efektivity a hospodárnosti. Čo sa týka kvalifikovanosti a kompetentnosti zamestnancov samosprávy, sú základným predpokladom kvalitného a efektívneho výkonu samosprávy, a to sa týka najmä teda kontrolórov vyšších územných celkov. Vychádzajúc z tejto filozofie sa v predkladanom návrhu zákona navrhuje teda zvýšiť kvalitatívne a odborné požiadavky na hlavného kontrolóra samosprávneho kraja. Doteraz bolo potrebné vysokoškolské vzdelanie prvého stupňa ekonomického, právnického alebo technického smeru, v tomto návrhu zákona sa uvažuje s vysokoškolským vzdelaním druhého stupňa. Tento návrh je zvolený vzhľadom na skutočnosť, že funkciu hlavného kontrolóra možno najviac pripodobniť funkcii audítora, ktorý v zmysle zákona č. 540/2007 Z. z. o audítoroch, audite a dohľade nad výkonom auditu a o zmene a doplnení zákona 431/2002 Z. z. o účtovníctve v znení neskorších predpisov musí mať okrem iného vysokoškolské vzdelanie druhého stupňa. To znamená, že v tomto to opäť postavíme na roveň takejto zodpovednosti. Zvýšením, samozrejme, kvalifikačných požiadaviek na funkciu hlavného kontrolóra sa zabezpečí vyššia odbornosť v rámci výkonu samosprávy, ktorá by mala mať výrazný vplyv na všetky relevantné správne procesy a v konečnom dôsledku aj pozitívny dopad nielen na konkrétnych občanov samosprávneho kraja, ale aj na komunitu kraja ako celok. Aktuálna právna úprava neupravuje dostatočným spôsobom procesný postup týkajúci sa voľby hlavného kontrolóra v situáciách, keď sa prihlási len jeden kandidát a nie je zvolený. Návrh zákona teda dopĺňa do zákona riešenie tejto situácie a ustanovuje, že v prípadoch, ak sa voľby zúčastnil len jeden kandidát a nezískal súhlas nadpolovičnej väčšiny všetkých poslancov zastupiteľstva, vyhlásia sa jednoducho nové voľby. To znamená, že toto je taká vsuvka, ktorá nijakým spôsobom nepoškodzuje alebo nezvýhodňuje kohokoľvek, určuje len alebo dopĺňa pravidlo v prípade, že teda tento kandidát nebol zvolený a prihlásil sa teda na funkciu len jeden človek. Vzhľadom na niektoré úpravy a doplnenia, ktoré prináša predkladaný návrh zákona, je potrebné upraviť aj prechodné ustanovenia návrhov zákona, konkrétne sa jedná o prípady, keď sa stanovuje maximálny počet podpredsedov, a taktiež nové predpoklady na výkon funkcie hlavného kontrolóra. Keďže niektoré samosprávne kraje majú v súčasnosti vyšší počet podpredsedov, stanovuje sa im 60-dňová lehota, aby znížili ich počet a uviedli faktický stav v samosprávnom kraji do súladu s návrhom zákona. Keďže podpredsedovia nemajú zo zákona stanovenú dĺžku funkčného obdobia a predseda samosprávneho kraja môže navrhnúť ich odvolanie, takáto úprava nie je retroaktívna. V prípade výkonu funkcie hlavného kontrolóra sa dá odôvodnene predpokladať, že viaceré osoby, ktoré v súčasnosti vykonávajú túto funkciu, nespĺňajú predpoklady stanovené návrhom zákona. Prostredníctvom intertemporálnych ustanovení zákona sa stanoví taký režim, aby nové zákonné ustanovenia nezasiahli do práv takýchto osôb. Ustanovenia návrhu zákona by sa teda mali týkať len tých hlavných kontrolórov, ktorí sú zvolení do svojej funkcie po nadobudnutí účinnosti tohto návrhu zákona. Takže toľko k doplneniam a spresneniam, z ktorých som vychádzal pri návrhu tohto zákona. Ďakujem pekne.