Kiššová, Jana, poslankyňa NR SR (2019-05-15):
Ďakujem veľmi pekne. Vážený pán predsedajúci, vážené dámy, vážení páni, dovoľte mi za predkladateľov z klubu SaS predložiť aj ďalší návrh zákona, konkrétne v tomto prípade zákona o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov. Tento návrh zákona veľmi úzko súvisí s tým predchádzajúcim, pretože sa opäť týka brigádnických prác študenta, ale naschvál sme to rozdelili, pretože pokiaľ by sa našla vôľa v tejto snemovni ktorúkoľvek z týchto dvoch častí podporiť, aj to pomôže. Takže dovoľte mi, teraz poviem pár slov k tomuto druhému návrhu. Jeho cieľom bolo zjednodušiť a uvoľniť podmienky pre brigádnické práce študentov a rovnako tiež vznikol v spolupráci strany SaS s našou mládežníckou organizáciou Mladí SASkári, keď sme diskutovali o tom, akým spôsobom vieme mladých ľudí motivovať k práci už počas štúdia. Ako som už povedala v predchádzajúcom vystúpení, mnoho mladých ľudí neustále odchádza zo Slovenska a jedným z tých dôvodov sú aj mizerné platy. A preto si myslím, že by sme sa na študentov mali pozrieť trošku bližšie a pozrieť sa na to, ako by sme im vedeli pomôcť. Cieľom tohto návrhu je zvýšiť finančnú motiváciu študentov privyrábať si počas štúdia a získavať už počas štúdia cenné skúsenosti a kontakt s praxou. Zároveň má motivovať aj zamestnávateľov zamestnať aj študentov, teda mladých ľudí bez nejakej významnej praxe, a dať im šancu u nich v práci, u nich na ich pracovisku sa mnohému naučiť. Podľa súčasnej právnej úpravy si môže študent pracujúci v právnom vzťahu na základe dohody o brigádnickej práci študentov určiť jednu dohodu, na základe ktorej nebude z tejto dohody povinne dôchodkovo poistený, ak jeho mesačný príjem alebo priemerný mesačný príjem z tejto dohody nepresiahne sumu 200 eur. Ak študent na jednu dohodu zarobí do 200 eur, jeho zamestnávateľ z tohto príjmu platí do Sociálnej poisťovne len odvody na garančné a úrazové poistenie. Celkové odvody zamestnávateľa pri príjme študenta do 200 eur vrátane tak dosahujú 1,05 % z hrubého príjmu. Ak mesačný príjem študenta, ktorý je pravidelne mesačne odmeňovaný, alebo zistený priemerný mesačný príjem študenta z dohody, ktorý nie je pravidelne mesačne odmeňovaný, presiahne túto uvedenú sumu, tých 200 eur, vzniká mu povinné dôchodkové poistenie a študent je povinný z rozdielu medzi mesačným príjmom, respektíve medzi tým priemerným mesačným príjmom a tou sumou 200 eur platiť odvody, pričom poistné odvádza zamestnávateľ. Súčasná právna úprava predstavuje pre študenta a jeho zamestnávateľa vysoké náklady, ktoré sa, samozrejme, premietajú do výšky jeho čistej odmeny. V návrhu preto navrhujeme zvýšiť túto hranicu 200 eur na výšku minimálnej mzdy, z ktorej študent nebude povinný, nebude povinne dôchodkovo poistený, a teda nebude z nej platiť odvody do sociálneho, na sociálne poistenie. Zo štatistík Sociálnej poisťovne vyplýva, že celkový počet dohôd študentov, teda brigádnikov, sa v apríli v roku 2019 oproti rovnakému mesiacu v roku 2018 znížil o 1 675, avšak zároveň o 2 172 vzrástol počet dohôd, z ktorých študenti odvádzajú poistné na dôchodkové poistenie a dosiahli z nich príjem viac ako 200 eur mesačne. V apríli v roku 2019 Sociálna poisťovňa v prípade brigádujúcich študentov evidovala spolu 90 772 týchto dohôd, z ktorých evidovala celkovo 58 158 dohôd o brigádnickej práci bez dôchodkového poistenia. Prečo toľko čísiel? Chcem povedať, že toto znamená, že predložený návrh zákona sa bezprostredne týka približne 33-tisíc pracujúcich študentov, čo je približne tretina z toho celkového počtu pracujúcich študentov. A chcela by som v tejto súvislosti spomenúť, že v posledných rokoch sme svedkami toho, že nám stále viac a viac ľudí odchádza zo Slovenska. Ja sa na to snažím poukazovať pri každej príležitosti, pretože je našou úlohou vytvoriť im také podmienky, aby jednoducho neboli vyháňaní z našej krajiny. Na rok 2019 sa stanovila nariadením vlády č. 300/2018 Z. z. suma minimálnej mzdy pre zamestnanca odmeňovaného mesačnou mzdou vo výške 520 eur za mesiac. V prípade prijatia tohto nášho návrhu, o ktorom teraz hovorím, ak by v roku 2019 zarábal študent minimálnu mzdu 520 eur mesačne a odvodová výnimka by zodpovedala minimálnej mzde, ušetril by oproti súčasnému stavu 268,8 eur ročne. Pre zamestnávateľa by to znamenalo úsporu vo výške 652,8 eur ročne. A toto sú tie čísla, ktoré som naozaj chcela povedať a ktoré som chcela zdôrazniť, že toto je pre toho študenta, ktorý si privyrába a dostane za tú svoju prácu minimálnu mzdu, teda sumu vo výške minimálnej mzdy, pre neho je tých 260 eur skutočne veľký peniaz. Je to určite motivujúce a nielen pre študenta, ale aj pre zamestnávateľa a ten synergický efekt z tohto nie sú len ušetrené peniaze, je to to, že obidvaja budú mať motiváciu, aby, ten študent aby išiel popri škole pracovať a zamestnávateľ aby mu tú šancu dal. Opäť pre poriadok, zákon, návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, zákonmi a ďalšími všeobecne záväznými právnymi predpismi, ako aj s medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná, ako aj s právom Európskej únie. Tento návrh zákona bude mať minimálny negatívny vplyv na verejné financie, keďže výber odvodov z dohôd o brigádnickej práci študentov je oproti iným zdrojom príjmov z verejného rozpočtu zanedbateľný. Návrh zákona má pozitívny vplyv na podnikateľské prostredie, pozitívny sociálny vplyv a nebude mať negatívny vplyv na životné prostredie ani na informatizáciu spoločnosti. Navrhujeme účinnosť na 1. augusta roku 2019. Dámy a páni, opäť je to návrh zákona, ktorý nemá v sebe politikum, nemá v sebe nič, čo by mohlo niekoho vyrušovať, a preto chcem veriť, že podporíme študentov. Ďakujem veľmi pekne.