O. Nachtmannová, poslankyňa: (2007-05-10):
Začnem bodom, ktorý je médiami najviac pertraktovaný: obmedzenie počtu externistov a riešenie otázky nelegitímneho vyberania poplatkov v externej forme štúdia prostredníctvom rôznych agentúr a firiem. Počet externých študentov v posledných rokoch neúmerne narastal. Kým v 90. rokoch bola necelá pätina externých študentov z celkového počtu študentov, v súčasnosti je to viac ako tretina. Treba sa vrátiť k pôvodnému poslaniu externého štúdia. Stať sa študentom popri zamestnaní v súvislosti s potrebami vedomostnej spoločnosti a nutnosťou celoživotného vzdelávania a rovnako sa stať plnohodnotnou formou pre zvýšenie kvalifikácie. Externé štúdium by nemalo fungovať ako jednoduchšia forma získania diplomu. Študent externej formy štúdia v porovnaní s dennou formou na získanie rovnakého diplomu vynaloží nepomerne menšie množstvo energie. Veľká popularita a vysoký dopyt by mal byť ukazovateľom úspechu marketingu a nie v školstve. Túto vetu som prevzala od mladých sociálnych demokratov a plne sa s nimi stotožňujem. V súvislosti s týmto § 55 ods. 36, ktorý hovorí o tom, že na štúdium v jednom akademickom roku je limitovaný počet študentov prijatých na externé štúdium, podotýkam, že to neplatí pre odborné vysoké školy, osobne vnímam pozitívne. Kolegovia poslanci v rozprave sa dotkli negatív predmetného zákona, aby som bola objektívna, pán poslanec Szigeti spomenul aj určité pozitíva, ja spomeniem, ja sa zameriam najmä na pozitíva, ktoré podľa môjho názoru posúvajú vysoké školy na vyššiu úroveň. Zavádzajú sa jasné pravidlá do oblasti súkromného vysokého školstva – § 47, § 48. Na rozdiel od pani poslankyne Rosovej vítam úpravu akademických slobôd a práv na súkromných vysokých školách. Rovnako sa upravujú ďalšie povinnosti súkromných vysokých škôl ako právnickej osoby rozhodujúcej o právach a povinnostiach. Precizujú sa ustanovenia zákona o postupe ministerstva pri vybavovaní žiadosti o udelenie štátneho súhlasu na pôsobenie ako súkromná vysoká škola. Rovnako sa zavádzajú jasné pravidlá pre pôsobenie zahraničných vysokých škôl – § 49. Vysokým školám z členských štátov sa umožňuje poskytovať na území Slovenskej republiky študijné programy na základe osobitného oprávnenia. Veľmi pozitívne hodnotím prepojenie vysokoškolského vzdelávania s praxou – § 50 ods. 6. Zmeny v sústave študijných odborov budú k dispozícii na pripomienkovanie verejnosti, iných ústredných orgánov štátnej správy, ale najmä zamestnávateľských zväzov a združení. Toto opatrenie umožní viac zohľadniť požiadavky zamestnávateľov, študijných programov vysokých škôl, ktoré vychádzajú zo študijných odborov. Ďalšie pozitívum. Upravuje sa poskytovanie spoločných študijných programov – § 54a. Vysoká škola môže zabezpečovať študijný program v spolupráci s inými vysokými školami, vrátane zahraničných vysokých škôl a vysokých škôl z tretích štátov. Podľa mňa to znamená jednoznačne zvýšenie kvality a flexibility štúdia. Možno hovoriť o „ušití štúdia na mieru“. Pán poslanec Fronc viackrát poukazoval, že tento zákon nič pozitívne študentom neprinesie. Tu hneď máme veľmi jasné pozitívum. Táto úprava spoločných študijných programov ďalej vedie k zvýšeniu mobility študentov. Opäť veľké pozitívum pre študentov. Študent pri absolvovaní spoločných študijných programov môže mať diplomy zo všetkých týchto vysokých škôl. Ak počas štúdia bude absolvovať napríklad vysokú školu v Nemecku, bude mať diplom aj z tejto vysokej školy. To nie je pozitívum pre študenta? Je to, samozrejme, pozitívum aj pre spoločnosť, ktorá si takto zabezpečí skutočne odborníka na mieru cez viaceré vysoké školy. Ďalej pozitívne hodnotím to, že sa zavádza väčšia transparentnosť v postupe Akreditačnej komisie. Do vysokoškolského zákona sa vkladá nový oddiel špecializované výskumné a vývojové a umelecké pracoviská. Upravujú sa úlohy špecializovaných pracovísk verejných vysokých škôl, ktorých cieľom je zabezpečenie aplikácie nových poznatkov v praxi, koncentrovanie špičkových vedeckých kapacít na jednom mieste, ako aj vytváranie špeciálnych podmienok pre začínajúcich podnikateľov v oblasti vedy a výskumu, najmä z radov absolventov príslušnej vysokej školy. Nie je aj toto pozitívum pre študentov? Cieľom je koncentrovať vedu a výskum pri vysokých školách a zlepšiť prenos poznatkov z vysokých škôl do spoločenskej praxe. Veľmi pozitívne hodnotím zavedenie registra zamestnancov vysokých škôl – § 80b. Spolu s registrom študentov – § 73 zavádza poriadok do vysokých škôl. Vysokoškolský učiteľ bude v registri uvedený vo funkcii, v ktorej pôsobí spolu s údajmi o garantovaní študijného programu podľa § 75 ods. 4, ktorý sa doteraz v praxi úspešne obchádzal. Bez problémov, hoci to zákon neumožňoval, jeden a ten istý vysokoškolský učiteľ garantoval študijný program na viacerých vysokých školách. Môžeme toľko, koľko poznáme. Týmto výrokom som začala svoje vystúpenie. Keby záviseli poznatky od počtu vysokých škôl a počtu novoprijatých študentov, sme úspešnou krajinou. Máme 20 verejných vysokých škôl, 10 súkromných, 3 štátne. Samotný diplom nám však poznatky nezabezpečí. Je najvyšší čas, aby sme sa začali zaoberať kvalitou vysokoškolského štúdia. Viackrát tu padla otázka, prečo treba zmeny zákona. No práve kvôli tomu, aby sa do vysokoškolského štúdia zaviedol poriadok a systém. Všetci uznáme, že jedine poriadok a systém nám zabezpečí kvalitu. Chaos kvalitu určite neplodí. Verím, že v druhom čítaní spoločným úsilím koalície aj opozície zmeny a doplnenia zákona č. 131/2002 Z. z. budú efektívnym predpokladom na skvalitnenie vysokoškolského štúdia v súlade s bolonským procesom. V súlade s § 73 ods. 3 písm. c) rokovacieho poriadku podávam návrh, aby Národná rada po rozprave odporučila uvedený vládny návrh zákona prerokovať v druhom čítaní. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)