V. Tomanová, ministerka práce, sociálnych vecí a rodiny SR: (2009-11-03):
Jednoznačne treba povedať jednu vec. Rozpočet, tak ako je postavený, je postavený rozpočet do nečasu. Máme tu veľkú celosvetovú finančnú krízu, ktorá sa týka každého jedného štátu a taktiež sa týka aj Slovenska. Pripomínam a zdôrazňujem, že túto krízu nezapríčinila ani súčasná vláda, ani občania Slovenskej republiky. Zapríčinili ju takí nezodpovední politici, akí boli aj v SMK, SDKÚ, aj v KDH a ktorí tu vládli osem rokov. Napriek tomu však treba povedať, že tento rozpočet je aj ambiciózny, a to z toho dôvodu, že sa snaží o konsolidáciu, ale dáva istoty tým, ktorí sa dostanú do hmotnej núdze práve z dopadov finančnej krízy a celosvetovej finančnej krízy, budú mať istotu, že sa môžu odraziť od dna. Tento rozpočet výrazne šetrí na bežnom chode štátu, teda na prevádzke jednotlivých rezortov. To sa týka aj rezortu práce. Úspora je 9,3 miliardy korún a je pravdou, že sa šetrí na kapitálových výdavkoch, ale napríklad tam, kde by sa to týkalo ohrozených detí, transformácie detských domovov, sme všetky výdavky udržali. Rozpočet ako taký je sumár množstva čísiel, programových priorít vlády v sociálnej oblasti. Je o rozvoji modernizácie školstva, o pomoci regiónom, o investovaní do nových ciest. Ale aby mu bežný občan rozumel, treba ho rozobrať asi podľa jednotlivých rezortov. Ja len pripomeniem, že kapitola rezortu práce je navýšená o 4,13 %, čo je teda v absolútnom vyjadrení zhruba 80 miliónov eur. Toto navýšenie smeruje predovšetkým do sociálnej oblasti, do troch základných pilierov, a to deti, mladá generácia, rodičia – navýšenie 8,9 % do budúcnosti. Ďalej seniori, zdravotne postihnutí občania, ktorí si určite zaslúžia našu pozornosť a pre ktorých je vyčlenených viac ako 2 miliardy korún okrem samotnej valorizácie. Ďalej sú to aktívne nástroje politiky trhu práce. Najvýraznejšie navýšenie v tomto roku, a to o 176 % je riešenie dopadov práve celosvetovej krízy. V návrhu rozpočtu sú na politiku zamestnanosti prostredníctvom ľudských zdrojov zabezpečené výdavky zo štátneho rozpočtu v sume 90 880-tisíc eur, čo je nárast v porovnaní s rokom 2009 o viac ako 57, skoro 58 miliónov eur. Čiže to je tých 176 %. V roku 2010 je výrazne posilnená oblasť aktívnej politiky trhu práce v nadväznosti na prijaté protikrízové opatrenia. Nad rámec pôvodného návrhu rozpočtu bola táto kapitola zvýšená o 58 700-tisíc eur uplatňované ako priority na zabezpečenie obligatórnych nástrojov v rámci zákona o službách zamestnanosti. V rámci programu sú tiež rozpočtované finančné prostriedky poskytované formou príspevkov na tvorbu nových pracovných miest v sume 22 799-tisíc eur a prostriedky z EÚ v sume 119 275-tisíc eur. Dámy, páni, ak hovoríme o rozpočte, ak hovoríme o tom, koho všetkého posilňujeme, musím povedať aj o tom, že v rámci pomoci v hmotnej núdzi, ktorá je rozpočtovaná na 1,6 miliardy korún, ide nárast o 12 %, a musím povedať, že do hmotnej núdze predpokladáme práve v dôsledku dopadu finančnej krízy, že padne viac ako 22-tisíc ľudí. Toto všetko je premietnuté v rozpočte a tí, ktorí ste kritizovali, apropo aj pán poslanec Bauer sociálnu inklúziu a dopady na hmotnú núdzu, stačí, aby ste si pozreli tabuľku, zistíte, že je tam jedna chybička. Ale ten, kto pozorne čítal rozpočet a snažil sa sem-tam niektoré veci aj napočítať, zistí, že tam je chyba a tá chyba nie je malá, je to 33,4 milióna eur, a to je zhruba viac ako 1 miliarda korún. Takže, prosím, poctivejšie čítať rozpočet a pracovať s ním. Ja som predpokladala, že opozícia si to rozpracuje a že na túto chybu príde. Ďalej mi nedá, aby som nepovedala aj to, že na kompenzácie sociálnych dôsledkov predpokladáme nárast viac ako 13-tisíc ľudí, a to už dnes tento príspevok napríklad za opatrovanie poberá 199-tisíc ľudí. Ja v tejto súvislosti pripomeniem, pretože asi nám niektorým neslúži dobre pamäť, ale v tejto chvíli mne slúži celkom dobre, že dvomi základnými faktormi, ktoré nesmierne ovplyvňujú vôbec vývoj ekonomiky a hospodárstva, sú to dve veci, a to je, jeden faktor je obrovská otvorenosť ekonomiky Slovenska, a to až na 80 %, Česi 70 %, Poľsko 37 %, mohla by som hovoriť o Maďarsku a podobne. A v tejto súvislosti má Slovenská republika veľmi malú možnosť bojovať proti kríze. Ja sa spýtam, kto toto zapríčinil? Takže, prosím, dámy, páni, ja netvrdím, že bolo chybou, aby sme otvorili takto ekonomiku, ale v tých časoch asi ste inú možnosť nemali, ale teraz treba brať do úvahy aj to, čo ste skutočne urobili. Mne nedá, aby som nespomenula ako jednu z obrovských výhod, ktorá pomohla Slovensku aj pri zvládaní krízy, je prechod na euro. Nedá mi, aby som neodcitovala zopár citátov niektorých našich predstaviteľov zo súčasnej opozície z predchádzajúcej vlády – 10. 12. 2006 máme obavy, či bude rozpočet dodržaný, či Maastrichtské kritériá splníme. Na jednej strane je možné, že vývoj príjmov bude lepší, ale zároveň je tam diera 6 miliárd. Hovoríme o 10. decembri 2006. Pán poslanec Brocka. Snaha súčasnej vlády o vstup do eurozóny v roku 2009 je iba deklaratórna, je to iba hra na euro. Z nášho pohľadu je cieľ vstúpiť do eurozóny v roku 2009 nesplniteľný, nereálny. Rozpočet je propagandistický, rizikový, nedôveryhodný, nereálny. Pán poslanec Bugár 27. 12. 2006 – verejnosť zistí, že na budúci rok nebude mať vláda na vyplácanie vianočných dôchodkov a neprišlo k valorizácii rodinných prídavkov. Vážené dámy, vážení páni, musím pripomenúť, že slovenská vláda prevzala zodpovednosť a bez toho, aby opozícia reálne pomáhala, sme pristúpili na euro a od 1. januára tohto roku prakticky bez akýchkoľvek problémov sme prešli na euro tak, že to nebolo zo strany občanov ani cítiť. Ja však budem pokračovať ďalej. Odznelo tu – Slovensko s najväčšou zadlženosťou. Vážené dámy, vážení páni, čo ste tu robili osem rokov? Keď dnes hovoríte šesť mesiacov pred voľbami a objavujete slovíčka ako sociálny štát, solidarita, oháňate sa sociálnou kohéziou, teda sociálnou súdržnosťou. Čo ste robili uplynulých osem rokov? Aké bolo vaše pôsobenie vo vláde? Hráte falošnú hru, strašíte ľudí, hádžete vláde pod nohy polená namiesto toho, aby ste spoločne riešili problémy, ktoré nezapríčinila vláda Slovenskej republiky, súčasná vláda, ale ani občania Slovenskej republiky. V tejto súvislosti pripomeniem, pokiaľ ide o ten verejný dlh. Koncom minulého roku malo Slovensko ôsmu najnižšiu hodnotu zadlženia v rámci EÚ 27 %, Taliansko 105 %, Francúzsko 66 %, Švédsko 38 %, Česká republika 30 % a podobne. Je pravdou, ak sa aj zadlžíme a bude v roku 2010 dosahovať zadlženosť zhruba 38 %, ešte stále je to hlboko pod hranicou Maastrichtských kritérií. Ja len pripomeniem rozpočet v roku 2002 mínus 8,2 %. Koľko plánujeme v čase hlbokej finančnej krízy a celosvetovej krízy – 5,5 až 6 %. Koľko ste naplánovali v roku 2006 – 4,2 %. Aké boli výsledky v rokoch 2007, 2008 a 2009? Mínus 1,9 %. Pripomínam ďalší rok mínus 2,2 %. Dámy, páni, keby nebolo druhého piliera, ktorý sa na týchto schodkoch podieľa jednou celou desatinou a 3 %, tak by sme pomaly mohli hovoriť o vyrovnanom rozpočte, ktorý táto vláda dosiahla. Ale to nie sú len opatrenia v sociálnej oblasti zamerané na podporu tých, ktorí sú najchudobnejší, opatrenia vo vzťahu k rodičom s deťmi, opatrenia pre seniorov, pre ťažko zdravotne postihnutých. Sú to opatrenia, ktorými vláda preberá zodpovednosť za tých najchudobnejších. Hovorím o minimálnej mzde, o náraste minimálnej mzdy, hovorím o podpore v nezamestnanosti, aktívnych, ale aj pasívnych opatreniach. Hovorím o absolventskej praxi pre tých, ktorí sa v súčasnosti javia ako najohrozenejší. Hovorím o rodičovskom príspevku, kde pomáhame rodinám, a to nielen zvýšením príspevku pre tých, ktorí prichádzajú o príjem, ale hovorím aj o tých, ktorí vlastne majú možnosť využiť príspevok pri starostlivosti o dieťa a hovorím, samozrejme, aj o rodičoch, ktorým pomáhame komplexne, kde mamičky poisťujeme počas materskej dovolenky a dokonca aj v nezamestnanosti, čo ste vy, dámy, páni, zrušili. Na záver by som chcela povedať iba jednu vec, dámy, páni. Najväčšie zlyhanie vás, ktorí ste tu a zastupujete teraz opozíciu, bol bojkot pri prijatí eura. Otvorenie slovenskej ekonomiky až na 80 % vonkajšiemu prostrediu, privatizácia staroby, totálne oslabenie štátu v oblasti regulácie. Napriek tomu, že prijímame množstvo opatrení, ktoré smerujú k úsporám, priamo v prevádzkach rezortu, môjho rezortu sa to týka zhruba 9,3 miliardy eur, napriek tomu sa nedotýkame sociálnych práv a výhod, ktoré sme určili pre občanov Slovenskej republiky. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)