Fico, Robert, poslanec NR SR (2020-11-03):
Pán podpredseda, dámy a páni, nečakal som, že toľko emócií bude k tejto téme, a preto bez toho, aby som si čokoľvek pripravoval alebo overoval, dovoľte mi pár poznámok z hlavy, pretože niektoré vaše vystúpenia si želajú určitú odpoveď. Pán poslanec Dostál, chcem vás poprosiť o jednu vec. Zapamätajte si, že keď sa Robert Fico pod niečo podpíše, tak si za tým stojí. Ja sa nepotrebujem skrývať za iných poslancov a som človek, ktorý si stojí za svojimi názormi dlhodobo. Ja viem, pán poslanec Dostál, že vy si neviete predstaviť, že by ste ako predseda vlády vrátili vojakov z Iraku. Ja som to urobil, lebo vojna v Iraku bola vojna za ropu a my sme s tou ropou a s americkým dobrodružstvom nechceli nič mať. SMER – sociálna demokracia hovorí opakovane, že nemôžeme uznať Kosovo. Máme na to dôvod, ale SMER – sociálna demokracia rovnako suverénne povedalo, povedal, aký máme názor napríklad na Krym. Takže, prosím, ja sa nepotrebujem skrývať za nikoho, tento návrh zákona som predložil s plným vedomím toho, čo predkladám a predovšetkým vedomý si historických súvislostí, ku ktorým došlo. Prosím, nebuďme ako v 70. rokoch. Všetko, čo je západné, je správne a dobré, všetko, čo je na východ, je zlé. Páni a dámy z vládnej koalície, svet nemá iba jednu svetovú stranu a západ. Svet má 4 svetové strany. Aj sever, aj juh, aj východ. Nezabúdajme na to, prosím, pretože potom naše názory sú v mnohých otázkach veľmi také zakrpatelé a je to veľká škoda. Opäť sa vyjadrím k pánovi poslancovi Dostálovi, ktorý povedal, že sa poučili veľmoci z toho, čo sa udialo v roku 1938. Pán poslanec, vy ste sčítaný človek, ja o tom nepochybujem, tak určite mi dovolíte tentokrát parafrázovať, lebo nepoznám ten výrok úplne presne, ale spočíva v tom, že história dejín sa dá zhrnúť do krátkeho konštatovania: „Keď sú krajiny veľké a silné, tak nikdy nie sú spravodlivé. A keď chcú byť spravodlivé, už nie sú veľké a silné.“ Toto vždy určovalo obsah historických udalostí, a preto ja do nich nedávam žiadnu emóciu. Prosím vás, ako sa poučili, pán poslanec, keď som ako predseda vlády sedel na opakovanom rokovaní Európskej rady, kde sme strašne chceli pomôcť Ukrajine, pretože Ukrajina bola devastovaná podľa názoru západných premiérov a z východu potrebuje pomoc. A najmä čo potrebovala Ukrajina? Potrebovala strašne veľa plynu, pretože ten plyn nemala a hrozilo, že tranzit, ktorý sa nebude realizovať cez túto krajinu, ohrozí životy ľudí na území tohto štátu. My sme sa postavili férovo a otvorili sme spätný chod plynu a pomohli sme. Ale viete, čo je šokujúce? Že v ten istý deň, v ten istý deň, ako všetci premiéri kričali Ukrajine treba pomôcť, Ukrajina, Ukrajina, Ukrajina, v ten istý deň veľké západné firmy z Nemecka, z Veľkej Británie, z Francúzska večer podpísali dohodu o Nord Stream 2. A bolo po veľkej pomoci Ukrajine. Viete, keď ste veľký a silný, kašlete na spravodlivosť. A keď chcete byť hrozne spravodlivý, tak vtedy už nie ste dostatočne silný a veľký na to, aby ste tú spravodlivosť mohli aj prekonávať. Dámy a páni, mňa veľmi mrzí, čo sa udialo v auguste 1968, mal som 4 roky. A som presvedčený a my toto stanovisko opakujeme neustále, že keby nedošlo k okupácii vojskami Varšavskej zmluvy, tak Československo dnes je ďaleko, ďaleko pred Rakúskom. Československo je dnes možno štát, ktorý by sa vedel porovnať s ktoroukoľvek severskou krajinou, pretože to obdobie rokov ´67 až ´68 bolo tak čerstvé, tak dobré pre túto krajinu, že je veľká škoda, že normalizácia ho zastavila. Je to veľká škoda. Rovnako chcem povedať, že ak sa pozerám na rok 1938 a keby nedošlo k mníchovskej zrade, že kde by sme dnes boli. Prosím, nezabudnite na to, že Československo v roku 1938 bola jediná demokratická krajina v strednej a východnej Európe. Jediná. Žiadna iná demokratická krajina tu nebola. Nezabúdajte, prosím, na to, že podľa štatistík Československo bolo desiata najvyspelejšia krajina na svete. Nezabúdajte na to, čo všetko sa dialo pokiaľ išlo o priemysel, zbrojársky priemysel a obranné postavenie. Keby nebola Mníchovská zrada, keby došlo k inému rozhodnutiu, malo by to podstatný vplyv na to, ako by vyzeral vývoj druhej svetovej vojny a malo by to podstatný vplyv aj na históriu nášho štátu. Hovorme o faktoch, nedávajme do toho toľko emócií. Pán poslanec Dostál, veríte teórii, že prečo bol zabitý exilový premiér – poľský Sikorski v Gibraltáre? Alebo neveríte? Teória hovorí, že ho dali zabiť preto, lebo poľský exilový premiér chcel veľa hovoriť o Katyni. A to sa nepáčilo Britom, lebo nechceli nahnevať Rusov, lebo Rusov vtedy neuveriteľne potrebovali v boji proti fašizmu a písal sa rok 1943, ak si dobre pamätám, júl 1943. Zhodou okolností český pilot v lietadle, ktoré štartuje z Gibraltaru a dochádza k pádu lietadla, k zabitiu poľského exilového premiéra a jeho dcéry a ďalších ľudí. Do teraz sú o tom rôznorodé teórie. Mne sa ťažko pozerá na historické udalosti, ktoré sú preemotivované. Dámy a páni, často pozeráme spoločne televíziu, napríklad bol nedávno dokumentárny film o tankovej vojne pri Kursku. A moderátor niekde zo západnej Európy hovorí: „Chudáci Nemci, v tom Kursku to bolo hrozné, však tí Rusi sa vyparovali jeden za druhým. Jedného zabili, prišli ďalší šiesti.“ Nech mali Nemci najmodernejšie stroje, mali tam tigre a panciery, neviem aké všelijaké tanky a tí Rusi vyrábali tie T-34 v závode na výrobu traktorov a ničili tú najmodernejšiu nemeckú techniku. Čo to je za hovadinu? Však Kursk snáď bolo súhrnné územie vtedajšieho Sovietskeho zväzu. To ideme spochybňovať takéto veci? To ideme teraz spochybňovať, aké sú mocenské záujmy? Prečo bol teda otvorený druhý front? No snáď mi nepoviete, že tam boli nejaké morálne alebo etické záujmy. No druhý front bol otvorený preto, lebo sa báli, že Rusi prídu až na atlantické pobrežie. Však to bolo veľmi jednoduché. Mohli ho trikrát predtým otvoriť a neotvorili ho. Na druhej strane chápem, prečo sa Rusi ponáhľali cez celú východnú Európu a oslobodzovali, lebo chceli byť prví v Berlíne, veď to sú normálne mocenské záujmy. Tak dajme teraz preč etiku, dajme teraz preč morálku a nejaké pocity spravodlivosti a nespravodlivosti. Rok 1938 nebol žiadny podvod zo strany Hitlera. Britskí diplomati vrátane Chamberlaina pravidelne nahovárali československú vládu, aby pristúpila na podmienky Mníchovskej dohody. Viete, v čom tá dohoda spočívala? Odstúpenie severných častí Českej republiky, spočívala v odovzdaní obranných línií, spočívala v odovzdaní zbrojoviek a nakoniec české zbrojovky významnou mierou prispievali Nemecku pokiaľ išlo o zbrojenie veľmi kvalitnými zbraňami, mimochodom, v danom období. Môžeme dnes hodnotiť úlohu prezidenta Beneša, ale pre neho to bolo veľmi ťažké. On sa mohol rozhodnúť ísť do súboja, boli rôzne odhady, koľko by Československá armáda vydržala. Ale veľmi jasne vedeli a dostal to Beneš aj na papieri, aj ústne, že keď začnú Čechoslováci bojovať, nikto im nepríde pomôcť, nikto. A že môžu zdochnúť, koľko ich tam bude. Spôsobilo to obrovské množstvo tragédie medzi vojakmi. Boli aj samovraždy dôstojníkov Československej armády kvôli tomu, aká to bola zrada. Nikto tomu nerozumel. Podpísané veľké zmluvy s Francúzskom, Veľká Británia. Pamätáte si toho Chamberlaina, ako mával tým papierom na letisku, keď priletel do Veľkej Británie a kričal priniesol som mier? Ale za akú cenu. Veľká zrada. Tak ako môžeme oprávnene plakať nad augustom 1968 a ja sa k tomu hlásim, nemám s tým žiadny problém. By som bol veľmi rád, keby sme spoločne plakali aj nad Mníchovom. Nič iné nechceme, nič iné do toho nedávame. My len chceme, aby historický fakt, zrada, ponaučenie bolo v našom kalendári pamätných dní. Ponaučme sa, že keď pôjde o záujmy veľkých, nikdy nám nepomôžu, už to konečne pochopme. Jediné, čo máme, je medzinárodné právo, jediné, čo máme, je, že môžeme sa opierať o princípy medzinárodného práva, ktoré dnes platia. My nemáme ani stíhačky, ani veľké armády. Máme len medzinárodné právo a máme suverénny názor, suverénny názor. A ak suverénne hovoríme, že anexia Krymu bola nezákonná a bola porušením medzinárodného práva. Ak suverénne hovoríme, že nechceme nič mať v Iraku s vojakmi, ak suverénne hovoríme o tom, že Líbya bola rozbitá ako štát a Kaddáfí zavraždený. Ak suverénne hovoríme o ďalších veciach, prečo suverénne nepovieme, že Československo 30. septembra 1938 bolo zradené. My od vás nič iné nechceme. Dajte nabok emócie a fakty, ale nebuďte ako v 70. rokoch, že poznáte len západ. Ja poznám štyri svetové strany. Ďakujem pekne. (Potlesk.)