Heger, Eduard, poslanec NR SR (2018-05-22):
Ďakujem veľmi pekne, pán predsedajúci, guvernér, kolegyne, kolegovia, ja som chcel vystúpiť v rozprave, nechcel som to riešiť len faktickou poznámkou. Tak ako hovoril kolega Beblavý, áno, myslím si, že naozaj toto je veľmi dôležitá správa, aj údaje v nej. Na druhej strane ma celkom teší, že tu vidím tých správnych stakeholderov k tejto téme z radov opozície aj koalície, takže tá debata tu môže byť, otázka je, či aj bude (povedané so smiechom), ale aspoň, aspoň ste tu a sledujete to. Pán guvernér, vy sám ste povedali na úvod pár zaujímavých postrehov z tejto správy a kolega Beblavý to veľmi dobre doplnil. Ja by som tiež chcel zacitovať pár vecí a možno len takú krátku úvahu k tomu a možno pár otázok. Mňa teda tiež zaujalo práve v tom bankovom sektore, ten medziročný prírastok retailových úverov, ktorý stále narastá, aj keď teda píše sa, že sa v tomto momente stabilizoval. Úvery na bývanie dosiahli ten najvyšší prírastok v marci 2017 a tak, ako hovoril aj kolega Beblavý, vidíme, že je to naozaj problém a k tomu mám za chvíľočku jednu otázočku. Ja by som chcel poukázať na práve aj to, čo hovoril, myslím, že kolega Beblavý, že v medzinárodnom porovnaní bol rast spotrebiteľských úverov stále v najvyššom kvartile krajín EÚ, taktiež tu čítame, že po produkcii úveru na bývanie dochádzalo od polovice roka 2016 k postupnému predlžovaniu priemernej splatnosti, že vidíme, že ľudia siahajú na to, tu je presne špecifikované, že medzi decembrom 2016 až decembrom 2017 stúpla z 25,5 roka na 26,4 a pri nových úveroch, okrem refinancovania, priemerná splatnosť dosiahla už 27,1 a podiel týchto úverov so splatnosťou 30 rokov dosiahol až 63 %. Čiže ako keby z toho, ako to ja čítam, ľudia idú naozaj na maximum a vlastne nenechávajú si žiadny vankúš, ak by aj v prípade nejakej nepriaznivej situácie mohli ten úver rozložiť a vlastne takýmto spôsobom si znížiť splátku, ale ak to správne chápem, tak práve tým, že idú úplne na max, snažia sa dosiahnuť čo najnižšiu splátku, aby mohli dostať čo najväčší objem peňazí, tak si práve berú ten vankúš pre situáciu, kedy by neboli schopní túto sumu utiahnuť, čo teda myslím si, že je riziko a zaujímal by ma aj váš názor na priamo túto situáciu. A tuto by som chcel tiež z tej správy vyzdvihnúť práve to, že zadlženosť podnikového sektora pokračovala v raste v roku 2017. Naďalej tak rástla citlivosť podnikov na negatívny ekonomický vývoj. Toto je podľa mňa veľmi dôležitý fakt, že vidíme, ja tu ešte prečítam pár pasáží a potom to zhrnutie na záver. Výsledkom, píše sa tu taktiež, že výsledkom bol pomerne výrazný rast zadlženosti podnikového sektora. Vidíme, že výsledkom bol pomerne výrazný rast zadlženosti podnikového sektora a aj keď sa tu konštatuje, že v medzištátnom porovnaní patrí zadlženosť domáceho podnikového sektora k jednej z najnižších v rámci EÚ a rovnako v rámci regiónov strednej a východnej Európy patrí tesne pod mediánovú úroveň. Zároveň sa tu konštatuje, že dôležitejšou skutočnosťou, a toto je podľa mňa veľmi dôležité, aby sme boli citliví práve na tieto slová, že dôležitejšou skutočnosťou je však výrazne najrýchlejší trend rastu zadlženosti v rámci krajín EÚ v priebehu roka 2017, zatiaľ čo vo väčšine podnikových sektorov zadlženosť klesala. A tu vidíme veľmi zaujímavú poznámku, že objem likvidných aktív sa v priebehu roka 2017 výrazne nemenil, čo malo za následok pokles podielu likvidných aktív na celkovom dlhu podnikov. Čiže uvedomme si, že podniky sa zadlžujú, berú si väčšie úvery, ale likvidné aktíva sa nemenia, čiže ako keby naozaj berú si väčšie to jarmo. A práve tu sa aj konštatuje, ako posledná veta je, že v kontexte uvedených trendov tak možno konštatovať nárast citlivosti podnikového sektora na prípadný negatívny vývoj. Inými slovami, ak by nastal nejaký negatívny vývoj, tak to ten sektor odnesie si tvrdšie ako doteraz práve tým, že nemá ten pomer a nemá ho podložený. Tuto je ešte veľmi zaujímavé, čo ma, čo som opäť chcel zvýrazniť, aby to tu aj odznelo, je, že osobitne priaznivý vývoj domáceho hospodárstva stál za výrazným zlepšením vývoja zlyhaných úverov, čo je pochopiteľné, že tie zlyhané úvery, teraz nie je úplne dôvod na ne, ale pod vplyvom optimizmu však môže dochádzať ku kumulácii viacerých nerovnováh. To je konštatovanie priamo Národnej banky, čo je, myslím si, že veľmi dôležitý fakt, ktoré opäť zvyšujú riziko nárastu kreditných strát v budúcnosti. Pretrvávajúca dobrá výkonnosť podnikového sektora spolu stále s nízkymi nákladmi na obsluhu dlhu zvyšovali schopnosť podnikov splácať svoje záväzky. Čiže vidíme, že momentálne ak tým, že všetko ide dobre, tak nečelíme takým rizikám, ale my sa bavíme naozaj o situáciách, ako je tento sektor pripravený v prípade, že by sa, že by tu nebolo len to pekné slnečné počasie, ako zvykneme hovoriť. Takže to, že v takomto čase konjunktúry sú, je malý počet zlyhaných úverov, je do veľkej miery podľa mňa aj pochopiteľné. A tu by som chcel aj povedať, že práve pri tých úveroch na bývanie tam vidíme tiež, že to zlyhanie je pomerne nízke. Tuto vidíme, že zlyhania úverov sa aj v roku 2017 zlepšovali, ale opäť si musíme uvedomiť, že momentálne nečelíme situácii, prečo by tie úvery vôbec mali zlyhávať, že práve naopak. Opačná situácia je, že ľudia aj na základe toho, čo hovoril kolega Beblavý, sa odvažujú si brať omnoho väčšie úvery a vieme aj z praxe, aj z komunikácie so svojimi známymi a podobne, že ľudia využívajú vlastne tieto nízke úrokové miery na to, aby si zobrali čo najväčší možný objem peňazí, pretože im dovoľujú tieto nízke úrokové miery z toho príjmu vytlačiť omnoho väčší objem a práve tam je to riziko v prípade postupného nárastu, postupného nárastu týchto úrokových mier. Takže toto tiež vidím ako veľmi taký varovný signál a vlastne vy na to poukazujete, tak som chcel, aby to tu zaznelo. A ak teda sa k tomu aj rozvinie nejaká diskusia, ktorú navodil aj kolega Beblavý, tak, samozrejme, budem rád. Takže ďakujem veľmi pekne za pozornosť. Toľko odo mňa.