B. Bugár, podpredseda NR SR: (2004-09-24):
J. Ševc, poslanec: Ďakujem pekne, pán predsedajúci. Vážené dámy, vážení páni, ja nebudem zdržiavať, veď každý vieme, o čo ide. Len chcem pripomenúť niektoré detaily. Ako viete, generálny tajomník OSN Kofi Annan jednoznačne povedal, že spojenecké vojská v Iraku sú bez mandátu OSN. Sadámma Husajna sa podarilo odstrániť, budú ho súdiť. Je však svet bezpečnejší dnes viac ako včera? Je pravda, že zo slabochov víťazi nebývajú. Každé víťazstvo vedie k porážke. Máloktorý víťaz sa vie správať ako pravý víťaz. Víťazstvo je ako krivé zrkadlo, vždy skresľuje skutočnosť, hlavne deformuje predstavy o budúcnosti. Nikto nechce a nebude popierať, že pre Američanov 11. september 2001, ako aj pre ostatný civilizovaný svet bol a nadlho zostane najčernejším dňom v histórii. Tento spôsob zápasu s terorizmom pokračuje, sú aj iné historické paralely, aj dnešok tomu dáva, udalosti v Beslane sú toho svedectvom. Zhoda je teda v tom, že terorizmus treba poraziť. Pravdu majú Európania, keď tvrdia, že terorizmus nemožno poraziť iba silou. Vzniká paradox, čím je Amerika silnejšia, tým viac potrebuje spojencov a koaličných partnerov. Všetko, čo sa deje a bude diať v Iraku, treba vnímať a posudzovať v historickom kontexte v súvislosti so zmenami v americkej zahraničnej politike a na pozadí dominantných tendencií, ktoré rozhodujúcim spôsobom budú ovplyvňovať hospodársky, politický a celkový spoločenský život v samotných Spojených štátoch amerických. Inými slovami vojna v Iraku je len jedným z dôležitých článkov krajne zložitého procesu vývoja medzinárodných vzťahov na začiatku 21. storočia s dominantným postavením Ameriky vo svete. Hlavným cieľom súčasnej agresie proti Iraku, ako udalosti nasvedčujú a skutky presvedčujú, je ovládnutie obrovských zásob ropy a vytvoriť možnosť pre USA sa konečne bezpečne a dlhodobo sa etablovať v Perzskom zálive. Podľa pôvodnej koncepcie začiatkom tejto novej kapitoly malo byť odstránenie Sadámma Husajna prostredníctvom dominantnej vojenskej ofenzívy samotných Spojených štátov za pomoci Veľkej Británie. Takzvaná medzinárodná koalícia sa mala stať masmediálnou kulisou na zakrytie amerického imperialistického charakteru operácie. Celá situácia sa skomplikovala natoľko, že dnes Američania sú de facto vzdialenejší od svojho hlavného cieľa v regióne Perzského zálivu ako v čase Sadámma Husajna. V dôsledku toho vznikla akútna potreba zmeny americkej taktiky a stratégie založená na zneužití OSN a formálnej internacionalizácie riešenia situácie. Za dôvod legitimity  a krajnej nevyhnuteľnosti záujmu USA, aby z regiónu Perzského zálivu tiekla ropa v dostatočnom množstve a lacno, sa považuje to, že globálna ekonomika v nasledujúcich päťdesiatich rokoch bude potrebovať veľké zásoby lacnej ropy. Tvrdí sa, že ak by tieto lacné zásoby neboli dostupné pre Západ, nastal by globálny kolaps v ekonomike. Teraz má dravcov spojiť iná hrozba, globálny kolaps. V prípade dlhodobej americkej vojenskej prítomnosti v Iraku vznikne iracká bezpečnostná  dilema. Väčšina irackého reálneho etablissementu sa bude usilovať o skutočnú suverenitu krajiny, a to sa dnes deje. Nie je vylúčené, že sa situácia vyvinie do iránskeho modelu riešenia. Je tu iránsky nukleárny program, môžu prepuknúť nepokoje v krajinách Rady pre spoluprácu v Perzskom zálive. Súčasťou americkej stratégie a taktiky bolo aj ochromenie činnosti OSN a zasadenie definitívneho úderu systému kolektívnej bezpečnosti vo svete založenému na Charte OSN. Zoči-voči bezprostrednému nebezpečenstvu pre svetový mier Spojené štáty znefunkčnili Bezpečnostnú radu OSN. Prezident Bush vyhlásil, že OSN sa stratí v histórii ako neefektívny irelevantný diskusný spolok. Problémom nebola druhá vojna v Perzskom zálive, ale podstatné zmeny vo svete mocenských vzťahov, ktoré ochromili aj funkčnosť samotnej OSN. Bolo to bezprecedentné posilnenie unipolarity USA vo svete, a nie iracká kríza, ktorá zmenila americké predstavy o ich postavení vo svete, o použití sily, o ich úlohe vo svete. Preto dnes otázku ďalšieho vývoja a riešenie krajnej kritickej situácie v Iraku medzinárodné spoločenstvo skutočne musí posudzovať a riešiť v komplexe imperialistických plánov a ambíciu USA. Akú úlohu v tom môže hrať Slovensko? V tomto smere každá nekritická podpora rozpínavosti USA a dominácie ich postavenia je nebezpečná pre svetový mier, pre marginalizáciu všetkých ostatných účastníkov medzinárodných vzťahov. Tedd Kennedy povedal, že vojna v Iraku je podvod zorchestrovaný v Texase s cieľom zabezpečiť prezidentovi politickú reklamu. Prosím, to sú veci americké, my do nich nepôjdeme. Ale akú úlohu skutočne v tomto vývoji zohráva Slovensko? Myslíme si, že bezvýznamnú, že ide iba o zvýšenie počtu internacionalizácie irackého problému. Pre Slovenskú republiku je to neperspektívne. Pochopili to už viaceré štáty zúčastnené na okupácii Iraku. Odchádzajú odtiaľ. Je potrebné, aby vláda Slovenskej republiky rýchlo vytriezvela, pokiaľ nebude viac zbytočných obetí na životoch. Vráťme sa z kratšej cesty domov a rozmýšľajme. Ďakujem.