E. Kukan, minister zahraničných vecí SR: (2003-09-23):
Spoločným menovateľom našej diskusie je zabezpečenie rovnocenného postavenia Slovenska v Európskej únii a posúdenie budúceho smerovania integrácie. Vnímame dôležitosť a historickosť toho, čo vedie Európu k prijatiu ústavnej zmluvy. V tomto zmysle bola a je koncipovaná pozícia Slovenskej republiky, ktorú vám vláda predložila na rokovanie. Európa môže byť právom hrdá, že dosiahla taký stupeň vývoja, stability a vzájomnej dôvery jej národov, že tieto sú schopné a ochotné uzavrieť medzi sebou ústavnú zmluvu. Sme hrdí na to, že aj Slovenská republika je aktívnym účastníkom tohto procesu, a to aj pri vedomí, že návrh ústavnej zmluvy je výslednicou zložitých rokovaní a kompromisov. Pre nás je kľúčovou podstata procesov v Európskej únii. A podstata tak závažného kroku, akým je prijatie ústavnej zmluvy pre Európu, spočíva v prevzatí zodpovednosti za ďalší osud nášho kontinentu. Uzavretím ústavnej zmluvy sa štáty a národy Európy zaväzujú k úzkej spolupráci, k vzájomnému rešpektu a podpore. Uzavretím ústavnej zmluvy členské štáty Európskej únie preberú na seba primeraný diel zodpovednosti za budúci spoločný osud kontinentu a slávnostne potvrdia tento záväzok. V diskusii o návrhu ústavnej zmluvy sme nielen my zdôrazňovali, že podstatou európskeho procesu prijímania návrhu zmluvy nie je od základov transformovať európsku integráciu, ale v prvom rade vyjasniť a kodifikovať jestvujúce vzťahy. Návrh ústavnej zmluvy tak podáva neskreslený obraz dnešného stavu integrácie doplnený o odpovede na aktuálne výzvy, ktorým Európa čelí na prahu 21. storočia. Ide pritom o tak závažné výzvy, ako sú bezprecedentné rozšírenie Európskej únie, po minulej sobote môžem povedať, o 10 nových členských štátov alebo komplexná zmena zahraničnopolitických a bezpečnostno-vojenských stratégií po 11. septembri 2001 na strane druhej. Uzavretím ústavnej zmluvy sa vytvára reálny predpoklad na politickú jednotu starého kontinentu, jednotu, ktorú Európa potrebuje a ktorej základy boli položené v Maastrichte, jednotu, ktorá umožní naplno využiť potenciál európskej spolupráce. Ak má Európa ambíciu naďalej hovoriť do svetového diania a ak chce presadzovať a chrániť hodnoty liberálnej demokracie, musí hľadať spoločný jazyk a jednotu. Ak je ale Európa ochotná nachádzať a definovať spoločné záujmy, musí získať aj schopnosť tieto svoje záujmy presadzovať. Ústavná zmluva v tomto smere robí určité kroky. Budúcnosť ukáže, kde a ako budeme systém založený ústavnou zmluvou modifikovať. Faktom je, že stav podľa zmluvy z Nice bol v Laekene konsenzuálne označený za nevyhovujúci pre rozšírenú Európsku úniu. Laekenský summit vyjadril jasnú požiadavku na sprehľadnenie rozhodovacích procesov, zjednodušenie štruktúry a priblíženie Európskej únie občanovi. My sme sa tiež stotožnili s deklaráciou z Laekenu a s jej tézami. Všetci, ktorí boli prítomní pri uzatváraní zmluvy z Nice, si uvedomovali, že kompromis prijatý v Nice predstavuje len minimum, na čom sa v danej chvíli bola Európska únia schopná dohodnúť, minimum, ktoré malo umožniť rozšírenie. Toto minimum nepostačovalo na vyriešenie otázok, ktoré trápili nielen 15 členských krajín, ale i 10 pristupujúcich. Preto bola súčasne so zmluvou z Nice prijatá aj deklarácia z Nice, ktorá vyzvala na komplexnú reformu Európskej únie a jej primárneho práva. Skúsenosti z Nice viedli k presvedčeniu, že mechanizmus medzivládnej konferencie má slabé miesta. Preto bolo prijaté rozhodnutie o vytvorení Konventu, ktorý mal byť otvorený nielen reformným myšlienkam, ale najmä priamym zástupcom ľudu, teda poslancom parlamentov členských štátov a Európskeho parlamentu. Chcem zdôrazniť, že parlamentní zástupcovia mali v Konvente viac ako dvojtretinovú väčšinu, keď im patrilo 72 zo 105 kresiel. V neposlednom rade otvorenosť Konventu sa prejavila aj v tom, že zástupcom kandidátskych krajín bolo priznané rovnocenné postavenie ako zástupcom členských štátov. Ústavná zmluva sa tak stane v podstate prvou normou po našom vstupe do EÚ, na tvorbe ktorej sme sa plnohodnotne podieľali. Bude to navyše v dejinách Európskej únie historicky prvá norma, na tvorbe ktorej sa v rozhodujúcej miere podieľali parlamentní zástupcovia. Panie poslankyne a páni poslanci, Európa urobí prijatím návrhu ústavnej zmluvy rázny krok v naplnení záverov z Laekenu. Odhodlanie na tento krok vychádza z premisy, že silná Európa posilní aj jej členské štáty. Ide o historický krok nielen v dejinách Európy. Európa prichádza v súčasnosti s ideou dokumentu, ktorý zakladá doposiaľ bezprecedentné spojenie štátov. Vychádzajúc z premisy komplementárnosti národných a európskych záujmov, slovenská vláda formovala aj svoj postoj k prijímaniu návrhu ústavnej zmluvy. Som presvedčený, a diskusia na pôde výborov to potvrdila, že pre Slovenskú republiku je prijatie dobrého návrhu ústavnej zmluvy všeobecným a politickým cieľom, ktorého výsledkom bude aj zlepšenie pozície Slovenskej republiky v rámci Európskej únie. Vláda bude počas rokovaní na medzivládnej konferencii robiť všetko preto, aby podporila úsilie smerujúce k úpravám, ktoré sú v oprávnenom záujme Slovenskej republiky a spoločenstva. Desať rokov sme realizovali prointegračnú politiku. Otázka integrácie tvorila zakaždým jednu z kľúčových predvolebných tém. Odpoveď občanov Slovenska v referende bola jednoznačná. Dnes už môžeme povedať, že podpora v referende bola jednoznačná. Toto považujeme za silný mandát. Sme na prahu nášho vstupu do Európskej únie. Prointegračné smerovanie je výrazom širokého konsenzu našej spoločnosti. Prijatie návrhu ústavnej zmluvy nevnímame ako vstup Európskej únie do principiálne novej formy usporiadania, ale ako konsolidáciu a jasnú definíciu výsledkov 50 rokov vývoja európskej integrácie. Naše rozhodovanie a navrhovaný postup vychádza zo snahy reálne posúdiť situáciu a možnosti Slovenskej republiky, ako aj ostatných štátov počas komplexných, multilaterálnych rokovaní. Len zodpovedný a reálny a zároveň dostatočne flexibilný postup nám dáva šancu naše záujmy presadiť. Návrh stanovísk vlády vychádza z uvedených skutočností a považuje návrh ústavnej zmluvy za dobrý základ pre rokovania medzivládnej konferencie. Ideu prijatia návrhu ústavnej zmluvy ako takého akceptujeme. Definovali sme body, v ktorých vidíme priestor na zdokonalenie jeho znenia. Sme pred začiatkom rokovaní medzivládnej konferencie. Postoj vlády na nej bude aktívny, reálny a triezvy, ale aj flexibilný. Budeme dôsledne dbať o záujmy Slovenska a jeho občanov. Sme si vedomí veľkej miery zodpovednosti, ktorú máme. Poznáme vôľu občanov a podľa toho chceme postupovať. Vláda Slovenskej republiky je pripravená informovať Národnú radu Slovenskej republiky a širokú verejnosť o priebehu a výsledkoch medzivládnej konferencie, ako aj o jej hodnotení. Panie poslankyne a páni poslanci, oceňujem priebeh dnešnej rozpravy. Považujem ho za dôstojný, korektný, viac racionálny ako emotívny, aj tie emócie, ktoré tu boli, mali, povedal by som, racionálne podfarbenie. Tá rozprava bola adekvátna významu problému, o ktorom sme dnes diskutovali. Verím, že aj hlasovaním prijmete také rozhodnutie, ako podľa mňa drobnými pozmeňujúcimi návrhmi je formované v návrhu uznesenia, ktoré pripravil ústavnoprávny výbor. Myslím si, že takýto dokument umožní vláde prijať zodpovednú národnú pozíciu Slovenskej republiky, s ktorou bude môcť aktívne vystupovať na pôde medzivládnej konferencie tak, aby budúce postavenie Slovenska ako člena Európskej únie bolo aktívne, rovnocenné, tak, aby sme mohli v Európskej únii pôsobiť dôstojne ako jej plnoprávny člen. Ďakujem pekne. (Potlesk.)