B. Bugár, podpredseda NR SR: (2003-04-23):
(Hlasovanie.) Prítomných 82 poslancov, 81 hlasovalo za návrh, 1 poslanec sa zdržal hlasovania. Konštatujem, že Národná rada pridelila návrh zákona výborom, určila gestorský výbor ako aj lehoty výborom na jeho prerokovanie v druhom čítaní. Pristúpime teraz k prvému čítaniu o návrhu poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Jána Drgonca na vydanie zákona o zodpovednosti za výkon verejnej moci. Návrh zákona ste dostali ako tlač 209, návrh na jeho pridelenie výborom máte v rozhodnutí pod č. 196. Dávam teraz slovo pánovi poslancovi Drgoncovi. Nech sa páči. J. Drgonec, poslanec: Ďakujem pekne. Dámy a páni, predovšetkým dovoľte, aby som vám poďakoval za minulé hlasovanie a teraz k návrhu zákona, ktorý je ďalším bodom programu. Ide o návrh zákona, ktorý slúži na realizáciu základného práva priznaného Ústavou Slovenskej republiky v čl. 46 ods. 3, teda práva na náhradu škody spôsobenú nezákonným rozhodnutím a nesprávnym úradným postupom. Základné práva podľa Ústavy Slovenskej republiky sú priznávané v rozmanitom režime, jeden základný režim je zaručenie práva ústavou, iný model je v podstate nepriame priznanie ústavného práva cez čl. 51 ods. 1, sú niektoré ústavné práva, ktoré sú dostupné len v rozsahu ustanovenom zákonom. Úprava čl. 46 ods. 3 je práve takou úpravou, ktorá je dostupná, alebo ktorej sa možno domáhať podľa ústavy len v rozsahu zákona. Právo na náhradu škody spôsobenú nezákonným rozhodnutím a nesprávnym ústavným postupom je v zmysle platnej právnej úpravy priznané zákonom, ktorý bol schválený v roku 1969, ide o zákon č. 58, a odvtedy nikdy nebol novelizovaný. Je to teda právna úprava, ktorá po prvé vznikala v čase, keď štát bol veľmi ohľaduplný voči vlastným štátnym orgánom, zvlášť keď išlo o spôsobenie škody osobám, či už fyzickým alebo právnickým a na dôvažok ide o právnu úpravu platnú v čase, keď rad štruktúr verejnej moci neexistoval. Tým pádom sa celkom prirodzene na ne ani nevzťahuje. V súčasnosti štruktúra verejnej moci je oveľa zložitejšia, než bola v roku 1969. Ide predovšetkým o orgány územnej samosprávy, ktoré na jednej strane vstupujú do rozhodovania vo verejných veciach a môžu teda rozhodnúť nezákonne, alebo môžu sa dopustiť nesprávneho úradného postupu, ale nenesú za to zodpovednosť, ak spôsobia škodu, a je to na druhej strane o orgánoch územnej samosprávy ako o orgánoch, ktoré môžu byť poškodené rozhodnutím štátneho orgánu alebo nesprávnym úradným postupom, ale opäť stoja mimo zodpovednostnej úpravy, lebo tá je z roku 1969. Na to, aby sa ústavou zaručené právo na náhradu škody spôsobenú nezákonným rozhodnutím a nesprávnym úradným postupom stalo plnohodnotným, nie učebnicovým alebo fiktívnym právom, slúži môj návrh zákona, ktorý smeruje k rozšíreniu dostupnosti tohto práva jednak na prospech orgánov územnej samosprávy, jednak i v neprospech, za predpokladu, že spôsobia škodu, či už nezákonným rozhodnutím, alebo nesprávnym úradným postupom. Okrem toho, že sa rozširuje okruh orgánov verejnej moci, ktoré by mohli byť zodpovedné, ak budú konať nezákonne, rozširuje sa aj dostupnosť ústavou zaručeného práva pre prípady nesprávneho úradného postupu. Zákon z roku 1969 síce hovorí o nesprávnom úradnom postupe, ale vo veľmi všeobecnej rovine, ktorá v skutočnosti z práva, ktoré je dnes ústavné, robí veľmi okrajové právo. Pritom ide o postup, ktorý sa určite v nemalej miere podieľa na rade javov, o ktorých hovoríme ako o negatívnych a o ktorých hovoríme ako o javoch, ktoré by sme chceli odstrániť. Mám na mysli napríklad korupciu, ktorá určite s nesprávnym úradným postupom ak nie tesne, tak v nemalej miere súvisí. Čiže tento návrh zákona sleduje ako účel vnesenie vyššej miery poriadku do verejných vecí. Nerobím si ilúzie, nechcem vás presviedčať o tom, že v prípade schválenia tohto návrhu zákona na Slovensku zavládne poriadok, ale mohli by sa vytvoriť právne základy pre postihnutie časti negatívnych javov, ktoré sú dnes v podstate nepostihnuteľné. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)