M. Urbáni, poslanec: (2009-04-29):
Dámy a páni, posledné rozšírenie Európskej únie v rokoch 2004 až 2007 bolo doposiaľ najväčším rozšírením Európskej únie. Rozšírená Európska únia je teraz najväčšou hospodársky integrovanou oblasťou na svete a predstavuje viac ako 30 % svetového hrubého domáceho produktu a viac než 17 % svetového obchodu. To umožňuje Európskej únii, aby bola rozhodujúcim hráčom v celosvetovom dianí. Príjem na hlavu v nových členských štátoch stúpol zo 40 % priemeru starých členských štátov v roku 1999 na 52 % v roku 2008, pričom rast  dosiahol v období rokov 2004 až 2008 v priemere 5,5 % v porovnaní s predchádzajúcimi 3,5 %. Rozšírenie takisto prinieslo väčšie príležitosti obchodu. V roku 2007 takmer 80 % vývozu nových členských štátov smerovalo do zvyšku Európskej únie. Staré členské štáty sa takisto dočkali zvýšenia v oblasti predaja do nových členských štátov na 7,5 % zo svojho celkového vývozu v roku 2007. Len aj na tomto parametri môžeme vidieť, že navzájom sa potrebujeme, staré členské štáty aj nové členské štáty. Obavy starých členských štátov z hromadného prílivu pracovných síl zo zahraničia sa nenaplnili. Vo väčšine hostiteľských členských štátov nepriniesol počet pracovníkov zo zahraničia  1 % domácej populácie v produktívnom veku. A umožnil zaplniť voľné pracovné miesta. Podľa prieskumu verejnej mienky stúpol počet občanov Slovenskej republiky, ktorí sa cítia byť už občanmi Európskej únie zo 46 na 58 %. Náš vstup do Európskej únie, náš vstup do schengenského priestoru, schválenie a ratifikovanie Lisabonskej zmluvy, to je naším veľkým prínosom do Európskej únie. A takisto zavedenie eura v tomto roku je zase pre Slovensko veľký prínos a vytvára stabilitu pre budúce obdobia a budúce generácie, i keď teraz momentálne máme z toho aj nevýhody pri hospodárskej kríze vo svete a v susedných štátoch. Pridaná hodnota v Slovenskej republike je vo viacerých faktoroch. Ako som už spomínal, v obchodnej časti je to aj vo vnútornom trhu, a zabezpečuje dynamicky rozvíjajúci sa slovenský trh, nové podnikateľské príležitosti pre staré členské štáty Európskej únie u nás, zahraničné investície plynúce najmä do odvetví s rastovým potenciálom, liberalizácia pracovného trhu, prínos ľudského kapitálu pre pracovné pozície v členských štátoch Európskej únie, ako aj v inštitúciách Európskej únie. Ako som spomínal, vstup do eurozóny je obojstranný prínos pre hospodárstvo krajín eurozóny, takisto prínos pre kapitálové trhy, kontrolu cien, inflácie a bezproblémový prechod, ktorý nastal na Slovensku, je príkladom aj pre iné štáty. Pred tromi dňami som bol na V-4 našich výborov vo Varšave. A môžem vám povedať s radosťou, že všetci traja ostatní, ktorí do eurozóny nevstúpili a nemienili vstúpiť a kritizovali náš vstup, varovali nás, dnes nám závidia a nám gratulujú, že sme mali tú odvahu, že sme do eurozóny vstúpili. Sme pozitívnym príkladom pre ostatné krajiny aj v tom, že sme pokračovali v reformách a v ich vylepšovaní. Pre budúcnosť je veľmi dôležitá kvalita a udržateľnosť verejných financií. Súčasná hospodárska a finančná kríza preveruje verejné financie a spôsobuje nárast deficitov a úrovne dlhov. Pre kvalitu a dlhodobo udržateľné verejné financie je dôležité nevyhnutne implementovať štrukturálne reformy tam, kde ich nemajú, a kde ich majú, vylepšovať ich ako u nás, ktoré hrajú veľmi dôležitú úlohu v stabilizácii ekonomiky. Dopad vládnych opatrení by mal brať väčší ohľad na dlhodobé štrukturálne ciele a skutočnú nerovnováhu konkurencieschopnosti v eurozóne. Správa o starnutí obyvateľstva v Európskej únii, ktorá bude teraz predstavená na najbližšom Ekofine, nám dáva a dvíha varovný prst, lebo hovorí, že pokles priemerného ročného potenciálu rastu HDP v európskej dvadsaťsedmičke predstavuje 1 percentuálny bod (z 2,4 na 1,3) v rokoch 2041 až 2060, takisto varovný prst, kde je zvýšenie verejných výdavkov do roku 2060 o 4,7 percentuálneho bodu v dvadsaťsedmičke, zvýšenie verejných výdavkov na dôchodkový systém do roku 2060 o 2,4 percentuálneho bodu hrubého domáceho produktu v európskej dvadsaťsedmičke. A takisto treba počítať, že bude zvýšenie verejných výdavkov na zdravotníctvo do roku 2060 minimálne o 1,5 percentuálneho bodu. Európska komisia takisto predložila aj revíziu o kapitálových požiadavkách pre banky, ktorej cieľom je dosiahnuť zvýšenie stability finančného systému, zníženie rizikovej angažovanosti a zlepšenie dozoru nad bankami, ktoré pôsobia vo viacerých krajinách Európskej únie. Vymenujem pritom len tituly. Boli navrhnuté tieto zmeny: zlepšenie riadenia rozsiahlej rizikovej angažovanosti, zlepšenie dozoru nad cezhraničnými bankovými skupinami, zlepšenie kvality bankového kapitálu, zlepšenie riadenia rizika likvidity a zlepšenie riadenia rizika v prípade sekuritizovaných produktov. Do dnešného dňa nebola Lisabonská zmluva, dámy a páni, schválená v Írsku a v Česku. Bola schválená a nebola ratifikovaná v Nemecku a v Poľsku. Preto treba vysoko hodnotiť, ako som už spomínal, že na Slovensku sme sa postavili čelom k tomuto problému a táto zmluva bola u nás schválená a ratifikovaná, pretože táto zmluva posilní schopnosť Európskej únie prinášať Európanom výsledky, a to najmä v troch oblastiach. Sú to oblasti spravodlivosti a vnútorných záležitostí, energetickej politiky a klimatických zmien a posilnenia súdržnosti Európskej únie vo vonkajších záležitostiach. Európska únia bude schopná konať súdržnejšie v otázkach diplomacie, bezpečnosti, obrany, obchode, humanitárnej pomoci a rozvoji. Európski občania chcú, aby Únia usmerňovala globalizáciu, aby bola schopná brániť ich záujmy vo svetovej politike. Lisabonská zmluva posilní schopnosť Únie byť vplyvným politickým hráčom v medzinárodných vzťahoch. Zmluva odpovedá na obavy občanov a títo budú najväčšími víťazmi v novej zmluve. Veľmi dôležité je, aby to, že sme už my v Európe, aby sme Európu priniesli aj na Slovensko pre našich občanov, aby sme ich vedeli dobre informovať, aby sme vedeli zabezpečiť hospodársky a sociálny rozvoj, ktorý vedie k lepšej kvalite života. Je potrebné, aby aj európske inštitúcie fungovali efektívnejšie. Ja, ako som spomínal, ako eurooptimista takisto sa pokladám aj za jedného najväčšieho eurokritika na európskych fórach, pretože je čo naprávať v administratívnej činnosti, v technických veciach a, samozrejme, potom aj vo veciach, o ktorých som už hovoril, hospodársko-obchodných a politických a obranných. Je na škodu, že na Slovensko sa nám nepodarilo dostať žiadne európske inštitúcie. Kandidovali sme na post Európskeho inštitútu pre rodovú rovnosť v roku 2006. Dostala ho Litva. Ďalej je to Európsky inovačný a technologický inštitút, dostalo ho Maďarsko. Podarilo sa nám ale v roku 2007 spolu s Českou republikou získať právo hostiť zasadnutie Európskeho jadrového fóra. Slovenská vláda 15. októbra 2008 schválila návrh kandidatúry pre umiestnenie sídla Agentúry pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky v Slovenskej republike. Je na našej diplomacii, aby sa nám podarilo aspoň túto inštitúciu na Slovensko dostať, pretože ja si myslím, že keď tá inštitúcia je na Slovensku, máme priamejší dosah, zasahujeme do riadenia, vieme zamestnať viac ľudí, ktorých máme strašne málo na európskych dôležitých postoch, aj na nižších úrovniach. Tu je deficit Slovenskej republiky, ktorý by sme mali kompenzovať tým, že do budúcna vylepšíme túto situáciu. Ako som hovoril v mojom vstupe, správa obsahuje aj prílohu Politická stratégia Komisie na rok 2009. Všetci ju máte v svojich materiáloch. Obsahuje veľmi dôležité otázky, ktoré sa dotýkajú bezprostredne občanov. V bode 2.4 je pasáž Občania na prvom mieste. Práve vo svojej kritike v európskych inštitúciách hovoríme o tom, že to je občianska spoločnosť, že to je spoločnosť Európska únia, spoločnosť pre občana. Ale je strašne veľa priestoru, kde musíme ozaj sa vrátiť k tomu občanovi, informovať ho, priniesť mu rukolapný dôkaz toho, že Európska únia je tu pre neho a že sa bude mať lepšie. Sme pred voľbami do europarlamentu, musíme spraviť všetko pre to, aby sme dostali informáciu k našim občanom, aby vedeli, že i keď máme a budeme mať 13 poslancov, môžu zavážiť. Môžu zavážiť svojou prácou vo výboroch Európskeho parlamentu, môžu zavážiť svojimi vystúpeniami. Ale vyžaduje to aj od europoslancov, aby sa vracali na Slovensko, aby boli bližšie k občanovi. S poľutovaním musím povedať, že veľmi ich za posledné obdobie na Slovensku nebolo vidieť. Tu tiež ešte dlhujeme občanom, aby sme prišli späť aj z Európy k nim. A europoslanci sú práve tým spojivom, cez ktoré by mali dostávať informácie, ale cez ktorých by aj občania mohli dávať svoje námety, svoje požiadavky, aby ich bolo počuť aj v Európe. Aj keď sme malou krajinou, neznamená to, že nie sme dôležitou krajinou. Vďaka dobrému hospodárskemu rastu sme stali veľmi zaujímavými, vstupom do eurozóny sme získali veľký kredit. a verím, že všetky vlády, ktoré budú aj po tejto vláde, tento kredit udržia a že svoje miesto v Európe si zastaneme a že občania Slovenskej republiky budú spokojní v budúcnosti s tým, že sme v Európskej únii a že budú mať z toho osobný osoh. Ďakujem pekne za pozornosť.