Mihál, Jozef, poslanec NR SR (2014-06-04):
Ďakujem pekne za ústretovosť kolegov poslancov, ktorí teda pochopili, že keďže tu zajtra, žiaľ, nebudem doobeda, tak mám štrnásť minút na svoje vystúpenie, ktoré teda chcem využiť. Vážený pán minister, vážená pani podpredsedníčka, kolegyne, kolegovia, vážení prítomní, najskôr aby som nestratil náhodou čas, prednesiem dva pozmeňujúce návrhy netradične hneď na úvod. Prvý pozmeňujúci návrh k zákonu je návrh poslancov Jána Podmanického a Jozefa Mihála k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 43/2004 Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (tlač 895), ktorý znie: Vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 43/2004 Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony sa mení takto: V čl. I 42. bode § 42a ods. 1 poslednej vete sa slová „80 %„ nahrádzajú slovami „90 %“. Navrhovaná úprava nadobúda účinnosť 1. januára 2015. Odôvodnenie. Ide o to, aby z prebytku z výnosov z umiestnenia prostriedkov technických rezerv dostali najmenej 90 % poberatelia dôchodkov a maximálne tým 10 % tým pádom aby mohlo zostať ako odmena, odplata do životnej poisťovni. Čiže oproti vládnemu návrhu je to progres v prospech dôchodcov. A je to spoločný návrh nás poslancov a získal podporu prakticky z rôznych poslaneckých klubov. Verím, že ho podporíte v záverečnom hlasovaní. Druhý pozmeňujúci návrh je čisto môj a je takisto k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 43/2004 Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (tlač 895), kde ide o vypustenie novely Zákonníka práce z tohto vládneho návrhu. A tento návrh je teda jednoduchý a znie: „Článok II sa vypúšťa.“ V súvislosti s vypustením článku II sa vykoná prečíslovanie ostatných článkov. O čo teda ide. Navrhujem, aby sa nevykonala novelizácia navrhovaná pôvodne vo vládnom návrhu Zákonníka práce, kde ide o dve veci, po prvé, o to, aby dohody o vykonaní práce, dohody o pracovnej činnosti, dohody o brigádnickej práci študentov mohli byť uzatvárané najdlhšie na dobu 12 mesiacov, po druhé, o to, že z tých ďalších technických zmien, ktoré sa tam dajú nájsť, je dôležitá najmä zmena, podľa ktorej sa má odmena za vykonanú prácu vyplatiť najneskôr do konca nasledujúceho mesiaca, pokiaľ ide o dohody o pracovnej činnosti a o dohody o vykonaní práce. Namietam najmä to, prečo by sa mali týmto spôsobom meniť ustanovenia Zákonníka práce, ak tým dôvodom má byť pravidelnejšie zúčtovanie odvodov do Sociálnej poisťovne za dohody. Takéto riešenie je škrabaním sa poza hlavu, pretože ak tou motiváciou na takúto zmenu je to, aby sa z dohôd s nepravidelným príjmom odviedli odvody do Sociálnej poisťovne nie až po skončení dohody, ale rýchlejšie, tak predsa stačilo urobiť nejakú novelizáciu v zákone o sociálnom poistení a tam napríklad navrhnúť, aby sa to zúčtovanie odvodov z dohôd s nepravidelným príjmom nevykonalo až po skončení dohody, ale, povedzme, raz za dvanásť mesiacov. Mohlo to byť jednoduchšie. Tak by bola Sociálna poisťovňa „spokojná" a hlavne neboli by zbytočne zaťažovaní zamestnávatelia takou administratívou aká im pribudne teraz, pretože pri skončení dohody musia odhlásiť dohodára zo Sociálnej poisťovne, zo zdravotnej poisťovne, poslať do Sociálnej poisťovne evidenčný list dôchodkového poistenia. A keďže s tým dohodárom budú mať záujem naďalej spolupracovať, tak na druhý deň uzatvoria novú dohodu s tým istým človekom, ak teda ju uzatvoria, a znovu ho musia prihlasovať do Sociálnej poisťovne, do zdravotnej poisťovne. Je to zbytočný cirkus len kvôli tomu, aby sa zúčtovali odvody. Ďalej chcem upozorniť všetkých, ktorí ma počúvajú, najmä zamestnávateľov, že ak sa schváli navrhovaný vládny návrh novely Zákonníka práce, tak to bude znamenať, že k 30. 6. budú musieť síce nie ukončiť dohody, ktoré majú uzatvorené s nepravidelným príjmom , ale z titulu zmeny spôsobu výplaty, odmeny, ktorá bude musieť byť vyplácaná každý mesiac, tie dohody prechádzajú automaticky na režim pravidelného príjmu, čo znamená technicky, že ale za všetkých takýchto dohodárov musia zamestnávatelia poslať k 30. 6. odhlášku z nepravidelného príjmu, vyúčtovať a zaplatiť tie odvody a k 1. 7. dohodár, keďže pokračuje, musí poslať tú prihlášku na pravidelný príjem. Tí, čo robia tieto veci, tak veľmi dobre chápu, čo to je a čo to všetko bude znamenať. A preto teda prosím o podporu tohto návrhu a vypustenie čl. II, zmeny Zákonníka práce. Mám ešte čas, takže sa môžem venovať hlavnej téme. A to je samotná veľmi dôležitá, tzv. anuitná novela zákona o starobnom dôchodkovom sporení. A poviem teda na úvod hneď, že túto novelu v zásade podporujem. A ak by som bol prítomný na hlasovaní, čo zrejme nebudem, ak bude zajtra o 11.00 hodine, tak túto novelu by som podporil, ak bude o 17.00 hodine, tak fyzicky prítomný budem a budem hlasovať za a budem odporúčať aj každému, koho stretnem, aby hlasoval za novelu. Prečo? Najmä historicky, za celú tú desaťročnú históriu existencie či II. piliera alebo aj I. piliera sociálneho poistenia pôjde prvýkrát o tak schválenú zásadnú novelu, ktorá bude mať podporu nielen navrhovateľa, vlády, takej, aká v danej chvíli je, ale aj pomerne veľkej časti opozície, čo tu ešte nebolo. A, bohužiaľ, to, čo tu doteraz bolo, bolo vždy o tom, že vláda, nech už bola, aká chce, si niečo navrhla, silou väčšiny presadila a opozícia, tá zase, lebo opozícia musí byť proti, tá bola zásadne proti veciam, aj keď šlo možno o dobré veci. Spomínam si veľmi živo, keď som ako minister horko-ťažko naozaj pretlačil cez tento parlament svoju novelu zákona o starobnom dôchodkovom sporení, ktorou sa napríklad zaviedli indexové fondy, ktoré sa v praxi ukázali ako veľmi úspešné a dokážu svojim klientom čiže sporiteľom zhodnocovať každoročne v súčasnosti prostriedky o 15 % a viac ročne. Vtedy opozícia čiže poslanci za vládny SMER za to nehlasovali, lebo boli predsa tvrdá opozícia. Jastrabi v opozícii predsa musia kričať „proti“. Dnes je to tak, že významná časť opozície bude pravdepodobne hlasovať za túto novelu, pretože si uvedomujeme, že tento zákon je jednoducho potrebný, od 1. 1. 2015 sa budú vyplácať dôchodky z II. piliera, a je naším spoločným záujmom, aby II. pilier bol stabilný a aby ľudia, ale aj inštitúcie, či už sú to poisťovne alebo správcovské spoločnosti, Národná banka, všetci cítili, že je tu určitá jednotnosť v názore a máme spoločný záujem, aby II. pilier fungoval. Čiže môžem mať čiastkové výhrady, aj ich mám, k tejto novele, ale uprednostňujem možno nejaký svoj záujem, že toto by mohlo byť lepšie, toto by sa mohlo nastaviť tak, uprednostňujem ten spoločný záujem, to vyslanie signálu, že táto novela by mohla byť síce lepšia, ale rešpektujme, že nie všetko je dokonalé, a túto novelu podporujem, aj keď teda zároveň vyjadrujem svoje výhrady. V čom vyjadrujem svoje výhrady? V prvom rade vyjadrujem výhrady v tom, že tak ako relatívne dobre technicky je napísaná pasáž, ktorá sa týka spôsobu výplaty doživotných dôchodkov doživotnými poisťovňami, tak mizerne, respektíve vôbec nie je rozpracované to, čo sa pôvodne v zákone navrhlo. A to je otázka tzv. programového výberu. Veľmi mi to chýba. Ja si pod programovými výberom takisto ako kolega Ivan Švejna nepredstavujem to akési vulgarizované vybratie x tisíc eur pri odchode do dôchodku z dôchodkového účtu a minúť tie na bohvienačo. Ale pod programovým výberom si predstavujem napríklad to, že DSS-ka alebo iná inštitúcia, povedzme, banka, samozrejme, s nejakým tým dohľadom Národnej banky Slovenska, by zobrala úspory sporiteľa a, povedzme, na štyridsať rokov by sa rozpočítali splátky, čo je teda strašne podobné ako doživotný dôchodok. Ale doživotný dôchodok je poistný produkt, kde tie splátky sa rozpočítajú cez nejakú tú čiernu skrinku, ktorú voláme know-how doživotnej poisťovne, cez úmrtnostné tabuľky, ktoré sú také, aké sú, možno dobré, možno zlé, možno riziko také, onaké. Pri takomto programovom výbere by sporiteľ vedel, že tú celú svoju nasporenú sumu si po štyridsiatich rokoch vyberie. A čo je dôležité a čo je zásadne odlišná vlastnosť, to je, že ak ten sporiteľ zomrie po piatich rokoch, tak tých ostatných 35 rokov splátok naozaj zdedia jeho dedičia. Čiže to kvázi dedenie, ktoré je síce progresom v doživotných dôchodkoch, kde vlastne je garantovaný výber 84 mesačných splátok, v prípade smrti sporiteľa to budú poberať jeho pozostalí, je síce progres, ale zďaleka sa to nemôže vyrovnať tomu, o čom hovorím teraz ja. Nemám to, samozrejme, legislatívne pripravené, pretože to nie je jednoduché. Zároveň je to vlastne to, čo mi nielen chýba, ale na čo mi bolo treba ďalej robiť, pretože život pôjde ďalej. Uvidíme, ako sa s tým popasuje súčasné vedenie ministerstva, pán minister, máte vlastne ešte rok a pol, dva roky na to k dispozícii. Aj prax ukáže, čo bude v praxi znamenať výplata doživotných dôchodkov, aké budú tie ponuky, aký tam bude reálny konkurenčný boj na strane poisťovní, pretože ak by existoval taký programový výber, o ktorom hovorím alebo snívam, tak tá konkurencia by bola zásadne iná. A tá konkurencia znamená víťazstvo pre klienta, v tomto prípade pre sporiteľa dôchodcu, ktorý by nepochybne takto dostal lepšie ponuky, pretože to konkurenčné prostredie iných inštitúcií by tie ponuky vygenerovalo nepochybne lepšie, ako keď to bude päť-šesť životných poisťovní, kde každý každého pozná, kde každý o každom niečo vie a kde sa obávam, že tá konkurencia nebude takou, akou by mala byť. Čiže toto je moja hlavná výhrada. Pokiaľ ide o tú veľmi diskutovanú otázku, od akej hranice a koľko si môže vybrať cez ten kvázi programový výber sporiteľ, myslím si, že tá hranica je z hľadiska toho, čo sme tu mali a čo by teda mohlo byť, nastavená relatívne dobre, aj keď o tom môžeme diskutovať a aj keď tá hranica ako taká, ten systém môže vyvolávať určité otázky. Ale to nechajme teda naozaj na čas, aby ukázal, čo to v praxi bude robiť. Ja sa nestotožňujem s odhadmi ministerstva, ktoré teda hovoria na vzorke súčasných ľudí, ktorí čakajú na ten dôchodok, že to bude 12 %. Myslím si, že po čase to bude 20 až 30 % ľudí, ktorí budú môcť túto istú voľnosť narábania s prostriedkami využiť. Čiže nebude to zase až tak málo ľudí. Ale uvidíme, naozaj čo v tomto prinesie ďalší život. Dôležité, teda opakujem, je to, že novela tu je, pokiaľ ide o doživotné dôchodky ako také ako spôsob výplaty, toto je technicky pripravené dobre. A len zostáva dúfať, že túto výzvu správne pochopia doživotné poisťovne a tie dôchodky budú relatívne zaujímavé, aj keď zatiaľ z relatívne nízkych nasporených súm, samozrejme, nemôžeme čakať zázraky. Ešte, ak dovolíte, ak teda dostanem ešte minútku, dve minútky času, chcel by som sa ešte dotknúť zmien v zákone o sociálnom poistení. To je ďalší článok. Nemám teda pozmeňujúci návrh, len chcem k tomu trošku komentovať. Výborný je návrh, ktorý teda zaznie ešte. A to je možnosť požiadania o navýšenie dôchodku pre pracujúcich dôchodcov raz ročne bez toho, že by museli ukončiť svoju činnosť. To všetci pracujúci dôchodcovia, ktorých je vyše 100 tisíc, privítajú, aj keď spôsobí vrásky možno a starosti ten nápor, ktorý bude v lete v Sociálnej poisťovni, jej pobočkách. Ale myslím si, že si takúto zmenu naozaj zaslúžia tí pracujúci dôchodcovia, najmä pracujúci živnostníci, ktorí sú dôchodkovo poistení pri živnosti. Je každému jasné, že keď tomu živnostníkovi aspoň trošku ten malý biznis ide, tak tú živnosť nebude ukončovať alebo prerušovať len preto, aby si nechal prepočítať dôchodok. Ale tá živnosť mu beží. A je mnoho prípadov, že, skrátka, oni si tú živnosť nechajú až do smrti. To znamená, že to zvýšenie dôchodku si neužijú ani deň. Takže hlavne pre nich to bude veľmi dobré. A dúfam, že sa tento návrh sem naozaj dostane a že sa aj presadí. Pokiaľ ale ide o návrh, podľa ktorého sa má zrušiť súbeh dobrovoľného nemocenského poistenia a povinného nemocenského poistenia s odôvodnením, že takýmto spôsobom sa eliminuje možné zneužívanie inštitútu nemocenského poistenia na čerpanie vyšších nemocenských dávok, či už je to nemocenské alebo materské a podobne, tak nesúhlasím s takýmto návrhom. Pán generálny riaditeľ Sociálnej poisťovne najlepšie vie, o aký počet ľudí sa jedná. Ale ja si myslím, že nejde o nejaký zásadný veľký počet ľudí, ktorí by toto doslova zneužili. A ak sa dá zneužiť systém nemocenského poistenia na čerpanie vysokých dávok pri nízkom poistnom, tak to vôbec dnes nie je dobrovoľné nemocenské poistenie, ale je to povinné nemocenské poistenie zamestnanca. Ak mi pani predsedníčka dáte ešte dve minúty, tak veľmi jasne vysvetlím na príklade, ako sa to dá urobiť. Môžem hovoriť ďalej?