Viskupič, Marián, poslanec NR SR (2021-12-09):
Bol by to zvláštny precedens, ešte nikdy sa v slovenskom parlamente nestalo, aby sa deficit v pléne znižoval. Väčšinou sa deje opačne. Nepamätám podobný príklad ani z iných európskych štátov, čiže veľmi oceňujem, že sa pán minister nepustil do procesu, ktorý v podstate vo svete nemá obdobu. Bolo by to zvláštne i v porovnaní s tým, že sme posledné 4 dni rokovali o podpore a motivácii pre našich seniorov, ktorú sme teda pred chvíľou schválili, zároveň rešpektujem a oceňujem rozhodnutie pána ministra, že uvedených cca 500 mil. eur bude strážiť vo Všeobecnej pokladničnej správe, a teda zatiaľ sa neminú. Pán minister, ďakujem za dve úvodné správne rozhodnutia, ktoré výrazne uľahčia prijatie rozpočtu. Chcem tiež poďakovať pánovi predsedovi NKÚ za jeho komplexné a obsažné stanovisko k rozpočtu. Platný zákon však neumožňuje s hodnotením rozpočtu rovnako vystúpiť aj predsedovi Rady pre rozpočtovú zodpovednosť, preto už tradične každý rok začínam moje vystúpenie k rozpočtu z pohľadu rady, čiže prezentujem ich hodnotenie. Rada pre rozpočtovú zodpovednosť má špecifické ústavné poverenie, akým spôsobom sa má pozerať na verejné financie, podľa ústavy má pôsobnosť rady prispievať k ochrane dlhodobej udržateľnosti verejných financií, ku transparentnosti a efektívnosti vynakladania verejných prostriedkov. Toto poverenie je dnes oveľa naliehavejšie, ako bolo tomu pred pár rokmi, dôvodom je výrazný nárast rizika udržateľnosti verejných financií, kde sa ešte pred pandémiou, teda v časoch, ktoré boli ideálne na ozdravovanie a stabilizovanie verejných financií, dostali do pásma vysokého rizika a dnes sú podľa Európskej komisie najmenej udržateľné v celej Európskej únii. Súčasná dlhodobá trajektória verejných financií, ak sa neprijmú dodatočné opatrenia, nekompromisne smeruje k bodu, keď Slovenská republika nebude schopná prefinancovať svoje záväzky. Je jedinečnou úlohou rady hľadieť na rozpočet práve cez túto optiku a poskytovať verejnosti odborné, komplexné a politicky neovplyvnené informácie o vývoji verejných financií. Rada si všíma aj celkový kontext, teda aj aktuálny a očakávaný ekonomický vývoj, závery rady tak reflektujú požiadavky modernej fiškálnej politiky, ktorá má smerovať k udržateľnosti a zároveň neohrozovať rastový potenciál ekonomiky. Z tohto pohľadu rada hodnotila aj návrh rozpočtu verejnej správy pre roky 2022 a ž 2024. Ako teda Rada pre rozpočtovú zodpovednosť posudzuje rozpočet? Rada na predloženom návrhu rozpočtu verejných financií hodnotila dve základné hlavné oblasti, realistickosť, teda vnútornú konzistentnosť rozpočtu a to, či z rozpočtu vyplýva výsledok, ktorý je stanovený v cieľoch rozpočtu. Druhou oblasťou je vplyv na zdravie verejných financií, na dlhodobú udržateľnosť, a teda najmä na trvalý deficit, štrukturálne saldo a na dlh. Aby RRZ mohla urobiť toto analytické hodnotenie, vytvára na základe predloženého rozpočtu a predpokladaného makroekonomického vývoja odhad fiškálneho vývoja, teda realistickú simuláciu fiškálneho vývoja. Nekonkretizované opatrenia v týchto odhadoch nie sú zahrnuté. Tento scenár opisuje, tento scenár, ktorý teda vytvorila Rada pre rozpočtovú zodpovednosť, opisuje pravdepodobný fiškálny vývoj bez dodatočných opatrení a jeho vplyv na verejné financie tak, ako to reálne vyplýva z návrhu rozpočtu. Na základe tohto scenára rada hodnotí, či sú ciele v rozpočte realistické, či opatrenia v rozpočte stačia na dosiahnutie cieľov alebo či vláda uvoľňuje, alebo zvyšuje konsolidačné úsilie v porovnaní so scenárom bez zmeny politík, tzv. no-police-change scenár. Samotný rozpočet vie zlepšiť dlhodobú udržateľnosť práve cez konsolidačné úsilie, popritom sa vláda môže zaviazať implementovať aj dlhodobé fiškálne reformy, v tomto prípade dôchodkovú reformu, ktorá takisto môže zlepšiť dlhodobú udržateľnosť. Hodnotenie roku 2021. Pre hodnotenie nastavených cieľov očakávaného vývoja a realistickosti fiškálnej politiky je nutné poznať východiskový stav, teda očakávaný vývoj v roku 2021. Rada pri očakávanom odhade tohtoročného fiškálneho vývoja vychádza z vlastného rozpočtového semaforu, ktorý sa dlhodobo ukazuje ako spoľahlivý nástroj predikcie vývoja rozpočtu verejných financií. RRZ odhaduje, že deficit verejnej správy bude v roku 2021 nižší až o 1,2 % HDP, približne 1,1 mld. eur, ako odhaduje ministerstvo financií, resp. nižší o 0,5 % HDP, cca 0,5 mld. eur v porovnaní s pôvodne schváleným rozpočtom, navyše s výrazne nižším necovidovým deficitom. Táto necovidová časť deficitu by mohla dosiahnuť úroveň len 3,8 % hrubého domáceho produktu voči plánovanému pôvodnému deficitu na úrovni 6,3 HDP. Potvrdzuje sa tak hodnotenie rady, ktorá tohtoročný rozpočet označila za realistický, na základe tohto vývoja možno vyhodnotiť, že veľká časť proticyklickej politiky pre ochranu ekonomiky sa robila cez jednorazové opatrenia, tak ako odporúčala rada na základe najlepšej medzinárodnej praxe. Zároveň aj posledné odhady Európskej komisie naďalej ukazujú, že nárast deficitu bol na Slovensku počas krízových rokov 2020 a 2021 v rámci Európskej únie podpriemerný, nakoľko sa zvýšil cca o 10 percentuálnych bodov hrubého domáceho produktu, zatiaľ čo priemerné zvýšenie deficitu dosiahlo, teda v celej Únii dosiahlo 12,5 percentuálneho bodu HDP. Výrazne lepší výsledok v roku 2021, ak sa potvrdí, však zároveň znamená prísnejšie nastavenú latku pre rok 2022, než je dnešný predpoklad Ministerstva financií Slovenskej republiky. Poďme k hodnoteniu realistickosti návrhu rozpočtu. Špecifickým prvkom rozpočtu pre rok 2022 je rozhodnutie vlády podmieniť časť výdavkov vo výške 504 mil. eur prijatím troch reforiem: dôchodkovej reformy, ústavného ukotvenia výdavkových limitov a zvýšenie efektivity dlhovej brzdy. Vzhľadom na tieto informácie rada zvolila technický predpoklad pre svoje analýzy, že budú prijaté dve z troch reforiem, ktoré sú zároveň súčasťou plánu obnovy a odolnosti. RRZ teda v základnom scenári predpokladá použitie dvoch tretín z alokovanej výdavkovej rezervy, čo je 337 mil. eur. Rada pre rozpočtovú zodpovednosť zhodnotila realistickosť návrhu rozpočtu verejnej správy 2022 až 2024 s týmto výsledkom. Pán minister spomenul v úvodnom slove iba pozitívnu časť hodnotenia, ja teda v mene rady poviem celé hodnotenie. Čiže rada rozpočet pre budúci rok hodnotí ako realistický, rozpočet pre roky 2023 a 2024 ako nerealistické, práve aby zaznelo všetko, celé hodnotenie, to je dôvod, prečo vždy jedno moje vystúpenie k rozpočtu venujem prezentácii stanoviska Rady rozpočtovú zodpovednosť. Na sklonku roka 2019 pri prerokovávaní rozpočtu 2020 som aj vtedajšiemu ministrovi pánovi Kamenickému čítal hodnotenie rady, kde vtedy rada videla riziká v objeme 2,5 % hrubého domáceho produktu, ktoré tiež vtedajší pán minister vo svojom príhovore nespomínal. Ale poďme naspäť k podrobnejšiemu hodnoteniu aktuálneho rozpočtu radou. V rozpočte pre rok 2022 neidentifikovala rada zásadné riziká vo vládnom odhade príjmov a výdavkov za predpokladu naplnenia makroekonomickej predikcie. Podľa podkladov k rozpočtu, z rozpočtu rada predpokladá deficit nižší o 500 mil. eur v roku 2022, teda približne na úrovni 4,5 % hrubého domáceho produktu. Konštatovanie o realistickosti sa však týka len budúceho roka, ako som už spomenul, pričom predkladaný rozpočet formálne zahŕňa trojročné obdobie. Takzvané viacročné rozpočtovanie však zatiaľ v slovenských podmienkach funguje len obmedzene a v rozpočte sa nachádzajú naďalej nevyšpecifikované opatrenia. Odhad RRZ o vývoji salda v neskorších rokoch, teda v rokoch 2023 a 2024 sa tak relatívne výrazne odlišuje od vládnych cieľov. Podľa prepočtov by bez schválenia dodatočných opatrení dosiahol deficit 3,9 % HDP v roku dvetisíc... v rokoch 2023 a aj v roku 2024, rozpočet však na tieto roky počíta s cieľmi 2,7 % HDP v roku 2023, resp. 2,6 % HDP v roku 2024. Z tohto pohľadu ide o pokračovanie doterajšej praxe, v ktorej rozpočtovanie druhého a tretieho roku v rozpočtoch stále nemá dostatočnú dôveryhodnosť a existuje to... existuje tu výrazný priestor na zlepšenie. Poďme k hodnoteniu udržateľnosti. Ako vyplýva z hodnotenia Európskej komisie, naša dlhodobá udržateľnosť je dnes najhoršia v Európskej únii, v scenári nezmenených politík, teda bez prijatia reforiem nás čaká vzhľadom na súčasné nastavenie verejných financií vrátane dôchodkového systému a negatívny demokratický (pozn. red.: správne „demografický“) vývoj, exponenciálny rast dlhu, čím sa to časom stane neudržateľným. Do tohto stavu sme sa dostali v relatívne krátkom čase, ešte v roku 2016 bola dlhodobá udržateľnosť v pásme nízkeho rizika. V priebehu niekoľkých rokov sa však udržateľnosť dostala do pásma vysokého rizika – a musím to zdôrazniť –, že ešte počas ekonomicky dobrých časov pred prepuknutím pandémie. Hlavný podiel na tomto zhoršení mali zmeny v dôchodkoch v roku 2019 a pred voľbami v roku 2020, kedy došlo k zrušeniu vekového automatu v dôchodkovom systéme či zavedenie sys... či zavedenie 13. dôchodkov, ktoré teda ale bolo neskôr sčasti upravené. Pri prognóze vývoja dlhodobej udržateľnosti zahrnula rada do odhadu vplyvu rozpočtu aj tie reformy, ku ktorým sa Slovenská republika zaviazala v pláne obnovy a odolnosti. Priamy, vyčíslený vplyv na udržateľnosť má najmä dôchodková reforma. Ak by sme si splnili tento minimálny záväzok, tak dlhodobá udržateľnosť by sa z pásma vysokého rizika dostala na hranicu medzi, medzi pásmom vysokého a stredného rizika. To však stále nie je stav, s ktorým by sme mohli byť spokojní, a podľa rady by sa mala prijať ambicióznejšia dôchodková reforma, ktorá by prinavrátila jej finančnú stabilitu na úroveň roku 2018. Druhým dôvodom, prečo je zlepšenie udržateľnosti aj po započítaní kľúčovej reformy len na hra... len na hranicu vysokého a stredného rizika, je vplyv samotného rozpočtu. V porovnaní s radou odhadovaným deficitom v tomto roku rozpočet pre budúci rok môže znamenať uvoľnenie konsolidačného úsilia o 0,6 % hrubého domáceho produktu, to znamená, že trvalé úspory dosiahnuté v roku 2021 by sa neprenášali dostatočne do budúceho roka. Pri takto nastavenom rozpočte bude zlepšenie dlhodobej udržateľnosti závisieť len od prijatia reforiem. V prípade neprijatia reforiem by zhoršenie dlhodobej udržateľnosti nastalo dokonca aj v prípade, ak by sa neminula rezerva, ktorej čerpanie je podmienené reformami. Ak by sa mal vplyv neprijatia reforiem plne kompenzovať, cielený deficit pre rok 2022 by nesmel byť 4,9 % hrubého domáceho produktu, dokonca ani tých pôvodných 4,3 % HDP, ale len 4,0 % HDP. A najhorší scenár vý... najhorší scenár vývoja by bolo neprijatie dôchodkovej reformy a zároveň minutie rezervy, ktorú už rozpočet obsahuje, teda dosiahnutie rozpočtového deficitu 4,9 % HDP. V takomto prípade by sa udržateľnosť posunula ešte hlbšie do pásma vysokého rizika a následná náprava tohto stavu by bola ešte bolestivejšia. Predpoklady pre výraznú konsolidáciu existujú najmä pre rok 2023. Ústavný zákon o rozpočtovej zodpovednosti pripomína Rozpočtovej rade aj cieľ podporovať dlhodobú konkurencieschopnosť Slovenskej republiky, RRZ si preto všíma komplexný obraz vývoja verejných financií aj ekonomiky, tak aby pri hodnotení politík vedúcich k zlepšeniu dlhodobej udržateľnosti vedela upozorniť na najlepší prístup pre ozdravenie verejných financií v súlade s moderným prístupom k fiškálnej politike. Dosahovanie dlhodobej udržateľnosti je najefektívnejšie, ak sa deje tzv. proticyklickou fiškálnou politikou, rada preto v období pandemického podchladenia ekonomík upozorňovala, že v takomto období nemá byť hlavným cieľom ozdravovania verejných financií reštriktívna fiškálna politika, ale príprava a implementácia reforiem s dlhodobým vplyvom a príprava fiškálnej konsolidácie pre ďalšie roky. Teda príprava na konsolidáciu v rokoch prehrievania, v období pozitívnej produkčnej medzery. Jej hodnotu určujeme na, určujú na základe odhadov viacerých inštitúcií vrátane Národnej banky Slovenska a tiež Ministerstva financií Slovenskej republiky. Z tohto pohľadu ešte stále existuje potreba určitej opatrnosti pre rok 2022. Situácia by sa mala však výrazne zmeniť v spomínanom roku 2023, keď by sa ekonomika mala začať výraznejšie prehrievať aj vďaka prílevom eurofondov a konsolidácia bude v tom momente vítanou proticyklickou fiškálnou politikou. Rada preto opakuje hlavné odporúčanie pre toto volebné obdobie, ktoré je realistické, a je možné ho uskutočniť bez výrazných negatívnych vplyvov na ekonomiky. Hlavný cieľ pre toto volebné obdobie by malo byť zníženie deficitu na dlh stabilizujúcu úroveň pod 3 % hrubého domáceho produktu a zlepšenie dlhodobej udržateľnosti bezpečne do páska stredného rizika. Vhodnou cestou na dosiahnutie tohto cieľa je napríklad kombinácia dôchodkovej reformy s vierohodným špecifikovaním dodatočných konsolidačných opatrení na úrovni približne 1 až 1,5 % hrubého domáceho produktu. Stále tu však máme hrozbu pretrvávajúcej pandémie. V poslednom období dochádzalo k zhoršeniu pandémie, ktoré by mohlo vyústiť do negatívnejšieho vývoja, ako boli doterajšie makroekonomické predpoklady. Ak by k tomu došlo, rada by naďalej považovala jednorazové adresné stimuly aj nad rámec rozpočtovanej sumy ako vhodnú reakciu. Rada takisto odporúča čo najskoršie vytvorenie zásobníka efektívnych investičných projektov cez princíp nulového štartovacieho investičného rozpočtu. Zvýšila by sa tým absorpčná kapacita štátu v investíciách vrátane tých, ktoré sú financované eurofondmi. V prípade negatívneho vývoja by tak mohla vláda presúvať investície z budúcnosti do prítomnosti vrátane rýchlejšieho čerpania eurofondov za účelom stabilizácie ekonomiky a bez negatívneho dopadu na dlhodobú udržateľnosť. Súčasťou zodpovedného prístupu k dlhodobému zdraviu verejných financií je nielen snaha o ich jednorazové uzdravenie, ale aj snaha implementovať mechanizmy, ktoré zabezpečia, aby vynaložené úsilie malo dlhodobý efekt. Lekcia z posledných rokov hovorí, že zhoršiť trajektóriu vývoja verejných financií je veľmi ľahké, dokonca lákavé, a v čase veľmi dobrých, priaznivých makroekonomických podmienok, tak ako sme tomu boli svedkami pred vypuknutím pandémie. Dôležitou úlohou popri zlepšení dlhodobej udržateľnosti je aj zabezpečiť, aby sa po zlepšení tohto stavu už nezopakoval scenár výrazného zhoršenia dlhodobej udržateľnosti, ako sa teda udialo v spomínanom predkrízovom období. Z tohto pohľadu je zvlášť dôležité prijať ústavné ukotvenie výdavkových limitov a zefektívnenie účinnosti dlhovej brzdy, a takisto prijatie daňovej brzdy. Tieto zmeny by mali výrazný prínos pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Toľko hodnotenie a pohľad Rady pre rozpočtovú zodpovednosť na práve prerokovávaný štátny rozpočet. Ďakujem pekne za pozornosť.