Miškov, Juraj, poslanec NR SR (2012-10-26):
Ďakujem, vážený pán predsedajúci. Vážení páni, vážená dáma, pani podpredsedníčka. Ešte keď som viedol ministerstvo hospodárstva, tak ma navštívilo združenie baníckych spolkov a cechov a darovali mi krásnu banícku uniformu a tak isto ma pozvali sfárať do bane, pozvali ma do Salamandrového pochodu. A ja som im na oplátku sľúbil, že ak budú niečo potrebovať a budem im môcť, vedieť pomôcť, tak sa môžu pokojne na mňa obrátiť. Združenie využilo túto moju ponuku a obrátilo sa na mňa s jednou myšlienkou a iniciatívou, ktorú sme pretavili do pozmeňujúceho návrhu poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Juraja Miškova, Martina Chrena a Daniela Krajcera k prerokovanému návrhu zákona, a ja by som teda veľmi rád tento pozmeňujúci návrh predniesol. Pozmeňujúci návrh poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Juraja Miškov, Martina Chrena a Daniela Krajcera k návrhu poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Andreja Hrnčiara, Tibora Bastrnáka a Eleméra Jakaba, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 51/1988 Zb. o banskej činnosti, výbušninách a štátnej banskej správe v znení neskorších predpisov, pod parlamentnou tlačou č. 147. Poslanecký návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 51/1988 Zb. o banskej činnosti, výbušninách a štátnej banskej správe v znení neskorších predpisov, sa mení a dopĺňa takto: Po prvé. V § 3a sa na konci bodka nahrádza bodkočiarkou a dopĺňajú sa slová „pre sprístupňovanie starých banských diel na múzejné a obdobné účely sa organizáciou rozumie aj obec a občianske združenie s predmetom činnosti týkajúcim sa baníctva (banícke spolky) so sídlom v katastrálnych územiach, v ktorých sa banské diela nachádzajú.“ Poznámky pod čiarou k odkazom 3aa) a 3ab) znejú: „3aa) Zákon č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov. 3ab) Zákon č. 83/1990 Zb. o združovaní občanov v znení neskorších predpisov.“ Po druhé. Doterajší novelizačný bod sa označuje ako bod 2. Odôvodnenie: Na území Slovenskej republiky je viac ako 496 obcí, kde sa kutalo alebo ťažili nerasty. Činnosť spočívala v hĺbení prieskumných štôlní, odvalov a tak ďalej. A tieto sú vo väčšine prípadov nevyužívané na múzejné a iné činnosti. Hlavne občianske združenia (banícke spolky) majú v súčasnej dobe eminentný záujem na sprístupňovaní starých banských diel pre turistické, ale aj pedagogicko-náučné činnosti. Aj obce ako Dobšiná, Spišská Nová Ves, Kremnica, Pezinok a ďalšie prejavili záujem o staré banské diela a sprevádzkovať ich na účel rozšírenia produktov cestovného ruchu, a to budovaním banských náučných chodníkov vrátane prehliadok starých banských diel. Legislatívna úprava tak, ako sa navrhuje, umožní obciam a občianskym združeniam prevádzkovať staré banské diela za dozoru obvodných banských úradov v súlade s vyhláškou Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky č. 524/2011 Z. z., ktorou sa ustanovujú podrobnosti o postupe pri povoľovaní sprístupňovania banských diel a starých banských diel na múzejné a iné účely. Vážené dámy, vážení páni, história baníctva na Slovensku je staršia ako štyritisíc rokov. Počas tohto obdobia sa banskou činnosťou vytvorilo viacero technicky, ale aj historicky veľmi zaujímavých banských diel, ktoré sa nachádzajú v rôznych častiach Slovenska a ktoré neslúžia nikomu a ničomu, ale po schválení tohto pozmeňovacieho návrhu sa môžu využiť na reprezentáciu Slovenska v oblasti montánnej turistiky. Hlavne turisti z okolitých krajín môžu byť zvedaví na výdobytky vedy a techniky v oblasti dobývania nerastných surovín, či sa už jedná o mariánsku čiernu bridlicu, pezinské zlato, viac ako storočnú históriu dobývania uhlia na Hornej Nitre, nehovoriac o zlatej Kremnici, alebo striebornej Banskej Štiavnici, medenej Španej Doline a Smolníka, železných rúd na Gemeri a Spiši, alebo opálov na Červenici pri Prešove a soli v samotnom Prešove. V záujme obnovenia historických technických pamiatok po banskej činnosti vzniklo na Slovensku v roku 2005 Združenie baníckych spolkov a cechov Slovenska, ktoré v rámci združenia celkovo doteraz združuje 25 baníckych spolkov, cechov a bratstiev. Členovia týchto spolkov svojpomocne sa dali do obnovovania starých banských diel, nielen samotných baní, ale aj prevádzkových, technických pamiatok po banskej činnosti, ktoré však nemôžu prevádzkovať z dôvodu, že nie sú podnikateľskými subjektmi. O prevádzkovanie týchto diel prejavili záujem aj obce a mestá, v katastrálnych územiach ktorých sa staré banské mestá nachádzajú. Spolky, ale aj mestá si uvedomujú skutočnosť, že s sprístupnením týchto diel sa obohatí montánno-turistický produkt a samotní turisti z jednodňovej turistiky v snahe oboznámiť sa s históriou banských miest môžu túto turistiku predĺžiť na viacdňovú turistiku. Je v záujme nás všetkých, aby sme našu bohatú históriu mohli záujemcom prezentovať presne tak, ako to robia naši susedia v Rakúsku, v Nemecku v Poľsku, ale aj v susedných Čechách. Verím, páni poslanci a panie poslankyne, že náš návrh, ktorý nemá nárok na štátny rozpočet, práve naopak, ktorý môže priniesť do rozpočtu obcí, ale aj do štátneho rozpočtu nejaké peniaze, ktorý bude mať pozitívny vplyv aj na životné prostredie skultúrnením životného prostredia, ktorý je mimo akýchkoľvek politických a iných spoločenských vplyvov, že tento pozmeňujúci návrh podporíte. Ďakujem pekne.