Lehotský, Tomáš, poslanec NR SR (2022-11-08):
Ďakujem veľmi pekne. Na Slovensku teda už roky existuje inštitút registra partnerov verejného sektora, ktorý je vytvorený preto, aby štát, ktorý robí biznis s rôznymi firmami, čo je, samozrejme, prirodzené, aby mal prehľad o tom, s kým tento biznis robí, aby vedel, kto je za firmami, napríklad so schránkami, ale aj s rôznymi inými, samozrejme, akciovými spoločnosťami, eseročkami, aby jednoducho vedel, s kým robí štát biznis, aby sa predchádzalo tomu, aby štát nepriamo podporoval napríklad pranie špinavých peňazí, resp. aby sa predchádzalo tomu, aby niekto ukrýval svoje majetky nejakým nelegálnym spôsobom a štát ešte tento spôsob podporoval tým, že vlastne robí biznis s takouto firmou. Čiže tento inštitút existuje na Slovensku už dlhé roky. Myslím, že sa osvedčil, je využívaný nielen teda štátnymi inštitúciami, ktoré, resp. štátom, ktorý zamestnáva ľudí, ktorí overujú totožnosti firiem, ale odvolávajú sa veľmi často na ne aj rôzni novinári, nejaké neziskové organizácie, ktoré majú záujem na tom a sledujú to, aby štát robil biznis tak, ako sa biznis robiť má, aby náhodou nedošlo k zneužívaniu štátnych peňazí na to, aby ich dostávali firmy, ktoré si ich nezaslúžia. Čiže tento, tento register funguje a osvedčil sa časom, a teda je otázka, prečo by firmy, ktoré sú zapojené do schémy štátom podporovaného nájomného bývania, do uzavretej schémy, ktorý sme schválili v roku 2022, to znamená tento rok, prečo by takéto firmy v tomto registri zapísané nemali byť vzhľadom na to, že okrem toho teda, že dostávajú rôzne daňové úľavy, najmä teda v podobe dépeháčky, tak získavajú aj veľkú konkurenčnú výhodu v momente, keď sa stanú partnerom v rámci tejto schémy na dlhé roky nejakého uzavretého kruhu, kedy štát v zásade garantuje viacero, viacero procesov, viacero vecí, dostávajú prídel vlastne nájomcov, ktorí majú o takýto, o takýto nájomný vzťah záujem. Štátne firmy sa do toho veľmi, s veľkou pravdepodobnosťou zapoja v tom, že budú chcieť poskytovať takéto nájomné bývanie aj pre svojich zamestnancov. Čiže vytvára sa určitým spôsobom uzavretý kruh schémy, kedy je veľmi výhodné pre firmy, ktoré sa dostanú do tejto spolupráce, v tejto spolupráci zotrvať a pôsobiť. A to nás opäť dostáva k otázke, že prečo by takéto firmy, ktoré dostávajú takéto veľké výhody, nemali byť zapísané v registri pre partnerov verejného sektora. O to viac teda, že je vo všeobecnosti známe, že realitné transakcie po celom svete sú veľmi častým spôsobom na pranie špinavých peňazí, deje sa to tak teda, že ja ako osoba napríklad sa dohodnem s niekým, kto vlastí nehnuteľnosť a je expertom pri, v rámci prania špinavých peňazí, že mi ju predá pod cenu, zvyšok mu zaplatím kešom cez svoje čierne peniaze, ale nadobúdam už nehnuteľnosť, ktorej trhová hodnota je oveľa vyššia, ako som za ňu zaplatil oficiálne, a následným predajom si vlastne zlegalizujem svoje príjmy aj vrátane svojich čiernych príjmov. Čiže toto je schéma, ktorá vo svete je veľmi-veľmi bežná a v rámci realít sa veľmi vysoko využíva. Druhou vecou je, že v rámci realít je aj veľmi bežné, že svoj majetok takto, v úvodzovkách, ukrývajú aj rôzni ľudia z rôznych sankčných zoznamov. Je veľmi ťažko vystopovateľné mnohokrát, kto je za vlastníctvom tej-ktorej nehnuteľnosti, a je to vlastne otázka aj veľmi aktuálna v súčasnosti, kedy sa sankčné, sankčný zoznam v rámci Európskej únie, v rámci predstaviteľov Ruska napríklad, veľmi zväčšil, a teda malo by byť aj naším záujmom, aby sme vedeli, s kým presne tento štát bude obchodovať. Spomínal som teda tie výhody, ktoré, ktoré štát poskytne firmám. Doplním teda alebo rozmením to trošku na drobné, to znamená, že tou najväčšou výhodou, ktorú dostanú firmy, ktoré budú podnikať v tejto sfére so štátom, je znížená dépeháčka z 20 na 5 %, to je jedna veľmi veľká výhoda. Druhou výhodou je skutočnosť, že v rámci tejto schémy je možné, aby za zamestnanca, resp. teda potom aj nájomcu platila firma časť tohto nájomného, ktorou, táto časť tohto nájomného potom bude daňovo uznateľná položka, to znamená ďalšia daňová úľava pre firmu, ktorá bude zamestnávať takéhoto nájomcu, čiže štát opäť stráca na daniach týmto spôsobom, resp. daňovo, daňovým zvýhodnením podporuje takéto bývanie. Tretia vec je, že ak samotný štát bude týmto zamestnávateľom, to znamená, že napr. škola bude mať učiteľov, ktorí budú využívať túto schému nájomného bývania, tak štát nielenže teda príde na daniach o tieto peniaze, ale štát samotný bude dotovať zo svojich peňazí časť nájomného týchto zamestnancov. Z tohto vyplýva teda, že toto nie je nejaká obyčajná schéma zníženej dépeháčky, ako je to napríklad pri niektorých potravinách, ale je to oveľa premyslenejšia schéma štátnej podpory nájomného bývania, či už na daňových úľavách priamo v rámci, v rámci zníženej DPH, alebo na daňových úľavách prostredníctvom vlastne zvýhodnenia odvodov, resp. priameho financovania štátom v rámci štátnych podnikov, ktoré by podporovali takýchto nájomcov. Nehovoriac aj teda o tom, že tá schéma je naozaj uzavretou schémou, bude sa tam veľmi ťažké dostať a, samozrejme, už firmy, ktoré v tejto schéme budú, ktoré budú mať v zásade nejakým spôsobom garantovaný dopyt ľudí po takejto, po takýchto nájomných bytoch, tak už ťažko z takejto schémy budú chcieť odísť, lebo je pre nich výhodná. To znamená, že toto podľa mňa všetko zakladá jasné dôvody na to, aby firmy, ktoré sa zapoja do tejto schémy, mali mať povinnosť byť zapísané v registri partnerov verejného sektora. Niekedy sa objavuje argument, že teda bude to pre spoločnosti, ktoré, ktoré sa zapoja do tejto schémy, že to pre nich bude administratívne náročné. To ale nie je pravda, pretože veľké firmy, ktoré by chceli a ktoré chcú investovať do takýchto schém aj v rámci Európskej únie, pre nich je to štandard. Toto sa štandardne už deje, to znamená, že už aj tie firmy, o ktorých sa hovorí, že by mali záujem sa zúčastniť tohto biznisu, tak sú na to dávno pripravené a nemal by to byť pre nich žiaden problém. V rámci medzirezortného pripomienkového konania, ktoré prebehlo k tomuto návrhu zákona, boli pripomienky najmä teda z ministerstva financií a potom z... boli pripomienky následne aj z OLAP-u. Pripomienky ministerstva financií sa vlastne týkali toho, že tento zákon, tak ako bol napísaný, duplikoval povinnosti, ktoré ustanovoval zákon o dani z pridanej hodnoty, a nejakým spôsobom aj nepriamo novelizoval tento zákon o dani z pridanej hodnoty. Aj na základe konzultácie s ministerstvom financií sme tento problém odstránili v pozmeňujúcom návrhu, ktorý za chvíľku prednesiem. Druhou oblasťou, ktorú, ktorú sme teda riešili v pozmeňujúcom návrhu, boli pripomienky OLAP-u, okrem, samozrejme, tých technických aj pripomienky, ktoré smerovali k tomu, aby sa v zákone duplicitne neriešili aj ustanovenia a aj obsah, ktorý už rieši zákon o registri partnerov verejného sektora. Aj túto pripomienku sme zapracovali v tom pozmeňujúcom návrhu, ktorý za chvíľku prečítam. Ja sa už len pozriem, že či som zdôvodnil všetky body v rámci toho pozmeňujúceho návrhu. To znamená, že ten pozmeňujúci návrh je pomerne jednoduchý, on vyhodí odseky v čl. I v treťom bode 15 a 16, to boli tie odseky, ktoré riešili duplicitne aj teda zákon o DPH, aj zákon o registri partnerov verejného sektora. Potom je tu ešte jeden bod v rámci toho pozmeňujúceho návrhu, ten sme doplnili po tom, čo sme sa vlastne dočítali, že môže byť už uzavretá prvá investičná zmluva s prvým partnerom v rámci štátom podporovaného nájomného bývania, takže aby sme predišli tomu, že zostane nejaké legislatívne vákuum, čo v takejto situácii robiť, tak sme pridali prechodné ustanovenia do tohto zákona, to znamená, v prípade, ak by k takejto zmluve, k uzavretiu takejto zmluvy došlo v čase, kedy ešte nebude platiť tento zákon, tak doplňujúci návrh k tomuto zákonu ráta s prechodným ustanovením, ktoré hovorí o tom, že môže byť uzavretá táto investičná zmluva, ale musí byť doplnená pre takúto firmu, ktorá ešte uzavrela túto zmluvu pred platnosťou tejto našej novely, musí byť doplnené tento, musí byť doplnený tento zápis do, do, do, do 1. januára 2023, to znamená dostatok času na to, aby táto firma doplnila zápis do registra partnerov verejného sektora. Takže toľko k zdôvodneniu toho pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu a ja ho teraz prečítam. Pozmeňujúci a doplňujúci návrh poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Tomáša Lehotského k návrhu poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Tomáša Lehotského, Vladimíry Marcinkovej, Mariána Viskupiča, Vladimíra Ledeckého a Michala Luciaka na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 222/2022 Z. z. o štátnej podpore nájomného bývania a o zmene a doplnení niektorých zákonov (tlač 1154). V súlade s ustanoveniami zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov predkladám nasledujúce pozmeňujúce a doplňujúce návrhy k poslaneckému návrhu na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 222/2022 Z. z. o štátnej podpore nájomného bývania a o zmene a doplnení niektorých zákonov: 1. V čl. I 3. bode § 6 sa vypúšťajú odseky 15 a 16. Poznámka pod čiarou k odkazu 8a sa vypúšťa. V súvislosti s touto zmenou sa primerane upraví úvodná veta 3. bodu. 2. V čl. I sa pripája 4. bod, ktorý znie: „4. Za § 19 sa vkladá § 20, ktorý vrátane nadpisu znie: „§ 20 Prechodné ustanovenia k úpravám účinným dňom vyhlásenia Obchodná spoločnosť podľa ods. 3 písm. b), ktorá uzatvorila zmluvu podľa ods. 3 písm. b) pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona, a investičný partner, ktorý uzatvoril investičnú zmluvu alebo zmluvu o prevádzke bytového domu pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona, sú povinní zabezpečiť svoj zápis do registra partnerov verejného sektora najneskôr do 1. januára 2023.“.“ To je všetko. Čiže keď to zhrniem, v rámci medzirezortného pripomienkového konania a konania aj v rámci OLAP-u sme zapracovali všetky nevyhnutné pripomienky, ktoré nastali. Myslím si, že aj ministerstvo financií, aj odbor legislatívy a aproximácie práva a tuná v parlamente sú spokojní, a ja vás teda aj týmto prosím o podporu tohto zákona v druhom čítaní. Ďakujem veľmi pekne.