P. Hrušovský, predseda NR SR: (2002-12-10):
J. Jaduš, poslanec: Vážený pán predseda, vážený pán minister, vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, vážení členovia vlády, ak som v rozprave k programovému vyhláseniu vlády kritizoval neochotu vlády zaviazať sa ku konkrétnym záväzkom, navrhovaný rozpočet v kapitole ministerstva životného prostredia podáva skutočný obraz o vzťahu vlády k životnému prostrediu a zreálňuje priority, ktoré si vláda vytýčila pre rok 2003. V rámci rokovania výboru pre životné prostredie k problematike štátneho rozpočtu na rok 2003 z úst zástupcov ministerstva v mnohých prípadoch zaznelo, že rozpočtované prostriedky sú v mnohých prípadoch len zlomkovou časťou reálnych potrieb pre úlohy, ktoré ministerstvo životného prostredia zabezpečuje. Na margo toho je potrebné poznamenať, že sa Slovensko programovo prihlásilo k plneniu úloh a záväzkov vyplývajúcich z mnohých medzinárodných dohovorov a v neposlednom rade je potrebné pripomenúť aj naše záväzky pre najbližšie roky v rámci predvstupového procesu do Európskej únie, kde sa práve kapitola životné prostredie javí ako jedna z finančne najnáročnejších a kde existujú veľké disproporcie medzi súčasným a požadovaným stavom, hlavne v oblasti infraštrukturálnych investícií. Vo všeobecnosti možno hodnotiť rozpočet v tejto kapitole za podhodnotený, čo môžeme konkrétne dokumentovať aj na vybraných alebo jednotlivých programoch. Spomeňme napríklad podprogram C 03 - odpadové hospodárstvo a environmentálne rizikové faktory, na ktorý je vyčlenená suma 60 miliónov korún, pričom by výraznejšia podpora tohto programu mohla priniesť výrazné ekonomické prínosy, hlavne v oblasti recyklácie a intenzifikácie separovaného zberu a následného zhodnotenia vyseparovaných druhotných surovín. V podprograme C 08 - bonifikácia úrokov z úverov, kde je opäť vyčlenená suma 60 mil. Sk, by väčší objem prostriedkov mohol opäť pozitívne stimulovať environmentálne investície a tým nielen navodiť zlepšenie stavu životného prostredia, ale predovšetkým aj zvýšenie ekonomických aktivít v jednotlivých regiónoch Slovenska. Je potrebné s veľkou nevôľou prijať finančné krytie programu Staré ekologické dlhy, na ktoré vláda vyčlenila na rok 2003 len 100 mil. Sk, napriek tomu, že sa predchádzajúca vláda pána Dzurindu svojím uznesením zaviazala vyčleniť 2 mld. Sk z privatizácie SPP na tento účel. Predbežná suma potrebná na tento účel v súčasných cenách bola vyčíslená na 8 mld. Sk. Je teda potrebné sa opýtať, kedy a v akom časovom rozpätí chce vláda túto mimoriadne závažnú úlohu, ktorej neriešenie môže mať výrazne negatívne dopady na stav životného prostredia, splniť. V súvislosti s kapitolou životné prostredie je potrebné pripomenúť, že má výrazný dosah na možnosti rozvoja regiónov a vidieka. Veľmi laxný postoj súčasnej vlády k potrebám regiónov je možné dokumentovať i na krytí programu obnovy dediny, na ktorý samotné ministerstvo životného prostredia požadovalo 200 mil. Sk, avšak získalo len 20, a pre porovnanie v Českej republike je to zhruba 500 mil. KČ, čo je diametrálne odlišný prístup. V súvislosti s krytím potrieb samospráv v oblasti environmentálnych investícií je potrebné pripomenúť, že sa v minulosti z veľkej miery čerpali finančné prostriedky na tento účel z dnes už zaniknutého Štátneho fondu životného prostredia, ktorý tak dokázal kryť len desatinu skutočných potrieb. Po transformácii Štátneho fondu životného prostredia samotní pracovníci ministerstva životného prostredia priznávajú výrazné zhoršenie platobnej disciplíny, čo výrazne negatívne ovplyvňuje realizáciu už schválených či nových projektov. Čiže opäť môžeme skonštatovať zhoršenie stavu v tejto oblasti, pričom sa nečrtá reálna možnosť nápravy. Je potrebné pripomenúť i obavy samospráv z nedostatočného finančného zabezpečenia prenosu kompetencií, teda povinností samospráv vo vzťahu k stavebnému zákonu. Je potrebné vysoko oceniť snahu ministerstva životného prostredia zreálniť rozpočet v tejto kapitole a upozorniť vládu na skutočné potreby a riziká zanedbávania oblasti životného prostredia, je však zrejmé, že životné prostredie a rozvoj regiónov a vidieka nepatrí pre túto vládu medzi hlavné priority. To sú dôvody, prečo nemôžem podporiť štátny rozpočet na rok 2003. Vážené kolegyne, vážení kolegovia, dovoľte mi v tejto chvíli upriamiť vašu pozornosť aj na ďalší bolestný problém, ktorý naplno odhaľuje navrhovaný štátny rozpočet na budúci rok. Je ním postoj vlády k samosprávnym krajom. Ak zvážime, že transformácia a prenos kompetencií na samosprávy je jednou z dominantných úloh, ku ktorým sa vláda programovo zaväzuje, ak si spomenieme na prijaté programové vyhlásenie vlády, v ktorom sa vláda hlási k racionalizácii a k prehodnoteniu pôsobnosti a efektívnosti okresných a krajských úradov, potom sú navrhované rozpočty samosprávnych krajov, teda okresných a krajských úradov v ostrom kontraste s deklarovanými zámermi vlády. Ak opomenieme pretrvávajúci kompetenčný dualizmus, dosiaľ prešli zhruba dve tretiny kompetencií na samosprávne kraje, pričom ich zabezpečuje len jedna tretina úradníkov oproti jednej tretine výkonov krajských úradov a veľkej prezamestnanosti na nich. Ešte dôraznejšie musíme upriamiť pozornosť na navrhované rozpočty, keď pri zvýšení štátneho rozpočtu zhruba o 13 % boli rozpočty VÚC navýšené o niečo málo nad 1 %. Bolo by dobré vedieť, akou metodikou sa riadili kompetentní pri zostavovaní rozpočtov VÚC a KÚ, keď pomery výdavkov sú absolútne neadekvátne k spravovanému majetku či k realizovaným výkonom. Vážení priatelia, dovoľte mi v tejto súvislosti, aby som vás čo najzdvorilejšie požiadal o podporu môjho pozmeňujúceho návrhu, ktorý aspoň čiastočne odstraňuje disproporcie v rozpočtoch Prešovského samosprávneho kraja a Krajského úradu v Prešove, pričom tento pozmeňujúci návrh nebude mať žiadny dopad na navýšenie štátneho rozpočtu. Preto mi dovoľte, aby som tento pozmeňujúci návrh predložil. Je to pozmeňujúci návrh k návrhu zákona o štátnom rozpočte Slovenskej republiky na rok 2003, tlač 80. V rámci materiálu návrh rozpočtov kapitol na rok 2003 v časti krajské úrady, to je strana 105 až 117 v odstavci kapitálové výdavky žiadam zameniť položku kapitálových výdavkov správy Krajského úradu v Prešove v plánovanej výške 31,7 mil. Sk s položkou kapitálové výdavky úradu Prešovského samosprávneho kraja v plánovanej výške 10 mil. Sk z rozpočtu Prešovského samosprávneho kraja v nasledovnej štruktúre: Úrad Prešovského samosprávneho kraja 15 miliónov, odbor kultúry - navýšenie o 6,7 mil., odbor školstva - navýšenie o 10 mil. Sk, spolu 31,7 mil. Sk. Zdôvodnenie: Pozmeňujúci návrh sleduje naplnenie zámerov vlády Slovenskej republiky vyjadrených v prijatom Programovom vyhlásení vlády Slovenskej republiky o prenose kompetencií zo štátnej správy na samosprávu, v kontexte ktorého sa vláda zaviazala v oblasti verejnej správy, citujem: „prehodnotiť pôsobnosť, efektívnosť a štruktúru okresných a krajských úradov“. Spolu s týmto prenosom kompetencií úzko súvisí aj ich finančné krytie. V predkladanom rozpočte na rok 2003 dochádza k výraznej disproporcii medzi kompetenciami, ktoré už boli, z dvoch tretín vykonávajú samosprávne kraje, a ich finančným krytím, ktoré je naplňované len do úrovne jednej tretiny v porovnaní s rozpočtom a kompetenciami krajských úradov. V tomto prípade sa táto disproporcia výrazne prejavila v rozpočtoch Krajského úradu v Prešove a Prešovského samosprávneho kraja. Navrhovaná zmena posilňuje rozpočet predovšetkým v oblasti kapitálových výdavkov školstva a kultúry v Prešovskom samosprávnom kraji, kde sa výrazne prejavujú takzvané skryté dlhy v podobe chátrajúcich budov, správa a údržba ktorých bola dlhodobo zo strany vlastníka, štátu, finančne poddimenzovaná a ktoré Prešovský samosprávny kraj mnohé prevzal v nevyhovujúcom a zlom technickom stave. Vážení priatelia, ďakujem vám za pozornosť. Verím, že tento návrh zákona je na prospech všetkých občanov Slovenskej republiky a určite sa netýka len samotného Prešovského samosprávneho kraja, pretože je to problém aj všetkých ostatných VÚC-ok. Ešte raz vám ďakujem za pozornosť. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Ďakujem, pán poslanec. Do rozpravy sa ďalej písomne prihlásil pán poslanec Mikuláš Juščík. Je neprítomný, ďalším v poradí je pán poslanec Milan Rehák a pripraví sa pán poslanec Anton Blajsko.