Čaplovič, Dušan, minister školstva, vedy, výskumu a športu SR (2012-10-17):
Vážená pani podpredsedníčka Národnej rady, predsedajúca, vážené dámy, vážení páni, milí kolegovia, poslanci Národnej rady Slovenskej republiky, dovoľte mi, aby som vám uviedol návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ktorým sa mení zákon č. 455/2004 Z. z. o zriadení Akadémie ozbrojených síl generála Milana Rastislava Štefánika, o zlúčení Vojenskej leteckej akadémie generála Milana Rastislava Štefánika v Košiciach s Technickou univerzitou v Košiciach a zriadení Národnej akadémie obrany maršala Andreja Hadika a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 144/2008 Z. z. Návrh zákona, ktorý predkladáme, resp. novely zákona predkladáme v súlade s programovým vyhlásením vlády Slovenskej republiky, ktorá jasne deklarovala podporu skvalitňovania prípravy absolventov našich vysokých škôl, našich univerzít. Zároveň, a to podotýkam, je prvým krokom na ceste k novému vysokoškolskému zákonu, ktorý bude pripravený v tomto volebnom období a ktorému už teraz predchádza vyhodnotenie stavu našich vysokých škôl podľa prijatej koncepcie z roku 2000 do roku 2010 a prípravy novej koncepcie rozvoja nášho vysokého školstva do roku 2020, na ktorom sa podieľajú a budú podieľať zástupcovia jednotlivých významných inštitúcií, ako je rektorská konferencia, rada vysokých škôl, ale oslovujeme aj zástupcov rady dekanov, aj keď nie je v zákone uvedená. A, prirodzene, veľmi dôležitú úlohu tam budú zohrávať aj zástupcovia študentskej rady vysokých škôl a ďalších inštitúcií, ktoré majú čo povedať pri príprave nového moderného zákona, ktorý by mal skutočne z veľkej časti akceptovať tie princípy, ktoré poznáme vo vyspelých štátoch Európskej únie a ktoré vychádzajú, samozrejme, aj z Bolonského dohovoru. Zmeny, ktoré táto novela zákona o vysokých školách prináša, sa dotýkajú takmer všetkých častí zákona, ktoré bezprostredne vplývajú na kvalitu vysokoškolského vzdelávania. Z týchto oblastí mi dovoľte spomenúť tri hlavné: ide o oblasť personálnu, oblasť organizácie štúdia a oblasť riadenia kvality našich vysokých škôl. V oblasti organizácie štúdia ide o predĺženie štandardnej dĺžky štúdia v externej forme o jeden rok. Toto opatrenie súvisí s novým prístupom k externej forme štúdia, ktorého princípom je, aby bez ohľadu na formu štúdia bolo študentovi poskytnuté rovnaké vzdelanie v rovnakom rozsahu. Predosielam alebo hovorím, že v rámci nového vysokoškolského zákona je cieľom prejsť na európsky bežný model part-time, full-time štúdia, teda na systém, ktorý nemá externé štúdium upravené tak, ako je to tomu u nás v našich podmienkach. Ako prvý krok k takémuto systému sa v rámci novely znižuje počet kreditov, ktoré by mal študent v externej forme štandardne získať v jednom akademickom roku, a teda sa pristupuje k rozloženiu štúdia pri menšej ročnej záťaži na dlhšie časové obdobie. Súvisí to so skutočnosťou, že pri externom štúdiu nie je vhodné vyžadovať od študentov rovnaký ročný rozsah kreditov, ako pri študentoch v dennej forme štúdia. A ak sa to deje a často sa to deje, tak sú často tieto kredity udeľované len formálne. Rozložením súčasného externého štúdia na dlhší čas možno očakávať, že študenti v dennej aj v externej forme štúdia získajú rovnaké predpísané výsledky vzdelávania. V tejto súvislosti, dámy a páni, pripomínam, že predĺženie štúdia podľa návrhu nebude znamenať vyššie náklady študenta na školné. Navrhuje sa ročné školné prostredníctvom koeficientu znížiť tak, aby celková suma školného počas štandardnej dĺžky štúdia ostávala zachovaná aj pri jej navrhovanom predĺžení. Zároveň zdôrazňujem, že v súlade so zásadami kreditového systému bude mať študent zo zákona naďalej možnosť zvoliť si tempo štúdia, čo znamená, že zákon umožní pri rýchlejšom tempe štúdia a kvalitnom získavaní – opakujem: kvalitnom získavaní kreditov – štúdium štvorročného externého študijného programu absolvovať aj počas troch rokov. V podstate tento systém je v Európe zavedený práve v tom systéme part-time studies, že si môže študent rozložiť štúdium na dlhšiu dobu, pretože štúdium z externej formy popri zamestnaní, keď niekto si zvyšuje kvalifikáciu, vyžaduje, prirodzene, ten priestor, aby sa mohol na absolvovanie jednotlivých kreditov kvalitne pripraviť. V súvislosti s organizáciou štúdia novela zavádza rozdelenie bakalárskeho štúdia na študijné programy orientované profesijne a študijné programy orientované akademicky. Toto opatrenie sleduje cieľ programového vyhlásenia vlády na plnohodnotné uznávanie vysokoškolského vzdelania prvého stupňa praxou. K tomu, samozrejme, budú pokračovať aj ďalšie opatrenia v spolupráci s ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny. Návrh umožňuje Akreditačnej komisii navrhnúť osobitné kritéria pre akreditáciu jednotlivých typov týchto študijných programov. V oblasti personálnej ide o obmedzenie, používa sa taký pejoratívny názov – lietajúcich profesorov – ktorých máme na Slovensku nie veľa, ale máme. Ak sa má učiteľ v potrebnom rozsahu venovať pedagogickej a výskumnej činnosti, je neudržateľné, aby niektorí – opakujem – niektorí vysokoškolskí učitelia kazili meno ďalším vysokoškolským pedagógom, ktorí zodpovedne pracujú a mali niekoľko plných – hovorím – niekoľko, 3, niekedy až 4, plných úväzkov na vysokých školách, opakujem, na vysokých školách. Návrh akceptuje slobodnú voľbu povolania, keď sa vysokoškolskému učiteľovi nebráni výkon jeho povolania, len sa v rozumnej miere obmedzuje rozsah jeho činnosti na akademickej pôde a tie zmeny, ktoré sa ešte vyrokovali, budú predložené aj v rámci druhého čítania na pôde nášho parlamentu či už vo výbore, alebo priamo v pléne Národnej rady, kde sa našiel, hovorím otvorene, konsenzus, aby sa posilnili na jednej strane právomoci rektora a akademického, akademického zboru na jednotlivých vysokých školách s väzbou na materskú školu, a na druhej strane, aby sa čo najviac obmedzila takáto činnosť, ktorá nerobí dobré meno vysokoškolským pedagógom a, samozrejme, nevytvára tie najlepšie podmienky, aby sa vysokoškolský učiteľ venoval poctivo každodenne svojim študentom, nielen na prednáškach, ale aj pri príprave bakalárskych, magisterských alebo to aj vo vyššej forme potom doktorandských prác, pretože stále som presvedčený o tom, že aká je práca našich mladých ľudí, tam musí predovšetkým odrážať nielen kvalitu a schopnosti mladého človeka, ale aj jeho školiteľa, jeho učiteľa a, samozrejme, aj jednotlivých oponentov, ktorí posudzujú takéto práce. Zároveň návrh novely učiteľovi nebráni v ďalšom zamestnávaní mimo akademickej pôdy, napr. v rámci ústavov Slovenskej akadémii vied. Viete, že sa mi nikdy nepodarilo ani ako podpredsedovi Akadémie vied dosiahnuť s vysokoškolskou obcou dohodu, aby bola výraznejšia obmena, to znamená, pán profesor, pán docent Fronc si pamätá, aby sa vytvoril tzv. sabbatical year, to znamená, aby tí, ktorí sa pripravujú na habilitačné alebo inauguračné konanie, odišli do akadémie na konkrétne ústavy a mali celý rok tvrdej práce, ako to je v iných štátoch, pripraviť sa, kvalitnú prácu a ten najlepší z najlepších, pretože máme tie kritéria cez ARRA-u, už aj v rámci Slovenskej akadémie vied zhodnotené, ktoré prinášajú nové výsledky v rámci vedeckého poznania, vedecké výskumy, aby išli za ten rok prednášať na konkrétnu vysokú školu. Potom volajú študenti, žiaľ, zatiaľ tá situácia takáto nie je, i keď musím povedať, že sa čoraz viacej pracoviská Slovenskej akadémie vied a jednotlivých fakúlt, jednotlivých študijných odborov, jednotlivých tímov a, samozrejme, aj samotných univerzít čoraz viacej zbližujú. Ja to považujem za veľmi potrebné a v zmysle aj budúcnosti nášho vysokého školstva za veľmi dôležité a oživujúce. Samozrejme, netýka sa to len spolupráce s ústavmi Slovenskej akadémie vied, ale aj nemocníc, klinickej praxe, právnej praxe, pracovísk v rámci napríklad IT firiem, alebo v rámci rôzneho priemyselného výskumu v spolupráci s rôznymi privátnymi firmami, keď sa predovšetkým orientujeme na vedu, vedecký výskum, vývoj a inovácie. Samozrejme, týmto pádom chceme výraznejšie podporiť, aby to pravidlo, ktoré je pre mňa dôležité, že univerzitný profesor musí byť dobrý vedec. Univerzitný profesor musí robiť vedu, nemôže skončiť veda tým, že on ukončí nejakú prácu inauguračnú a potom už nič s vedou nerobí; aby si vytváral vedeckú školu, aby vedecky pracoval a pre tú vedu a pre ten vedecký výskum v niektorých disciplínach v iných hodinových sadzbách, v niektorých disciplínach celodenne, napr. v rámci experimentov, týždenne, mesačne, tvrdej práce v laboratóriu, aby mohol v podstate v tejto oblasti dosahovať tiež kvalitné výsledky. Ďalšia oblasť sa týka, ešte, pardon, jedna poznámka, aby som nezabudol. Zámerom zákona alebo novely zákona je v tejto oblasti prostredníctvom istého hľadania toho obmedzenia, toho racionálneho obmedzenia, toho putovania za študentmi na rôznych školách, čo ja nebránim, aby chodili prednášať, mali výberové prednášky, aby to boli prednášky, ktoré sú povedzme blokové a tak ďalej a tak ďalej, ale ide predovšetkým o tie 100 % úväzky. Zámerom zákona v tejto oblasti, prostredníctvom obmedzenia rozsahu pracovnoprávnych vzťahov na akademickej pôde zintenzívniť prácu teda pre materskú vysokú školu, a teda zlepšiť kvalitu poskytovaného vysokoškolského vzdelávania, ale aj výskumnú činnosť vysokých škôl. Som rád, že beží už nám systém informačný a že vieme veľmi rýchlo zistiť aj pri hodnoteniach a nielen my, ale aj cez Akreditačnú komisiu a každý jeden si to môže overiť, že nie je možné v budúcnosti vykazovať jednu a tú istú prácu na troch vysokých školách – čo sa stávalo – ale vďaka tomu, že už je ten informačný systém k dispozícii, tak tá práca, ktorá sa robí na materskom pracovisku, je materské, prácou materského pracoviska a nie je možné ju vykazovať na ďalších školách ako v podstate hodnotenia konkrétneho odboru študijného, kde konkrétny profesor, docent alebo ďalší pedagóg pôsobí povedzme v rámci výberových prednášok, alebo, respektíve ako doteraz, často aj v niektorých prípadoch na 100 % úväzku. V oblasti riadenia kvality ide o zavedenie vnútorného systému zabezpečenia kvality, i keď o také formálne slovo, také klišé, ktoré tu o tom hovorím, ale je to o tom, ktorý bude vysoká škola tú kvalitu vypracovávať vo forme vnútorného predpisu na základe noriem a smerníc na zabezpečenie kvality v európskom priestore vysokoškolského vzdelávania, ktoré v rámci Bolonského procesu vypracovala Európska sieť na zabezpečenie kvality vo vysokom školstve. Implementácia vnútorného systému sa má stať v rámci komplexnej akreditácie činnosti vysokej školy rozhodujúcim pre existenciu a zaradenie vysokej školy, fakulty alebo študijného odboru. (Prinesenie pohára vody obsluhou. Reakcia vystupujúceho: „Ďakujem veľmi pekne.“) V súlade s programovým vyhlásením vlády novela upravuje ďalší rozvoj informatizácie spoločnosti zavedením verejne prístupných registrov. Okrem toho kvalitu novela zákona podporuje aj účinnosťou a účinnou kontrolou verejnosti prostredníctvom zverejňovania informácii o habilitačnom a inauguračnom konaní, o akreditáciách, ako aj kontrolou dodržiavania jednotlivých habilitačných a inauguračných kritérií prostredníctvom Akreditačnej komisie spolu so zavedením sankčných nástrojov. Cieľom je, aby vysoké školy pristupovali k vymenovávaniu docentov a profesorov zodpovednejšie ako doteraz. Ale tým naozajstným cieľom je prejsť v rámci nového vysokoškolského zákona na konkurzné pokračovanie, to znamená obsadzovanie profesorských miest na našich vysokých školách prostredníctvom konkurzu, tak ako to poznáme – na istú dobu konkrétnu, na vyhlasovanie miest jednotlivých vysokých škôl – tak ako to poznáme vo vyspelých štátoch nielen Európy, ale aj sveta. Novela zákona napokon reaguje aj na podnety z praxe, ako súčasný zákon niektoré situácie nerieši, prípadne, ak súčasné riešenie niektorých situácii je príliš rigidné. Ide najmä o ustanovenie týkajúce sa orgánov vysokých škôl. Návrh zákona zohľadňuje tendencie európskeho vysokoškolského priestoru, ktoré kladú väčší dôraz na zodpovednosť, opakujem znovu, zodpovednosť vysokých škôl za svoje konanie, a preto podrobnosti niektorých úprav ponecháva – a hovorím celkom slobodne – na vnútorné predpisy konkrétnej vysokej školy. Vysoká škola – jej vedenie, akademický senát a ďalší predstavitelia akademickej obce vysokej školy – musí niesť zodpovednosť za kvalitu svojej školy a ak škola klesá v tej svojej kvalite, tak, samozrejme, musí niesť aj vedenie tej školy zodpovednosť za to, že tá škola prechádza alebo študijné odbory, alebo fakulty prechádzajú do inej formy, nižšej formy ohodnotenia. Aj na tomto veľmi aktívne pracujeme a na mnohé návrhy, ktoré boli rozpracované na ministerstve, nadväzujeme. Čo je pozitívne, ja ich nezavrhujem a, samozrejme, aj takýmto spôsobom chceme veci meniť k lepšiemu. Chcel by som tiež pripomenúť, že do budúcnosti, a to čakám, samozrejme, spoluprácu, v budúcnosti garantovania jednotlivých študijných odborov bude tá zmena v novom vysokoškolskom zákone orientovaná na tím odborníkov, kolektív odborníkov, nie na jednu osobu a možno, že aj týmto spôsobom sa na Slovensku, a ja pevne verím, stabilizuje situácia. Naozaj, skutočne aj v tejto oblasti sa zabezpečí kvalitné vzdelávanie na jednotlivých študijných odboroch, ktoré, mnohé z nich majú dobrú európsku úroveň a sú dobre hodnotené aj z hľadiska medzinárodných kritérií. Ale, samozrejme, chceme, aby bolo čoraz viacej takýchto odborov na Slovensku, ktoré budú vychovávať mladú generáciu na našich vysokých školách tak, aby bola úspešná vo svojom praktickom živote. Napokon článkom II novela reaguje na závery komplexnej akreditácie činnosti ozbrojených síl generála Milana Rastislava Štefánika (Akadémie ozbrojených síl generála Milana Rastislava Štefánika – pozn. red.), preto to predkladáme aj spolu s ministrom obrany, a navrhuje sa zmena jej začlenenia medzi tzv. nezačlenené vysoké školy, nakoľko v rámci komplexnej akreditácie činnosti nesplnila kritéria na začlenenie medzi univerzitné vysoké školy. Vážené dámy, vážení páni, milí kolegovia, priatelia, verím, že tento zákon napomôže alebo novela zákona napomôže zvýšeniu kvality vysokoškolského vzdelávania na Slovensku a bude dobrým krokom, čo je veľmi dôležité, dôležitým východiskom k novému vysokoškolskému zákonu, po ktorom volá nielen verejnosť, ale predovšetkým tí, ktorí chodia na naše vysoké školy, naši mladí ľudia, mladá generácia, ktorá sa chce vzdelávať v kvalitnejších, lepších podmienkach a, prirodzene, s väzbou nielen na vzdelávací cyklus, ale s väzbou aj na vedecký výskum, aby boli postupne do tejto oblasti čoraz viacej mladí ľudia zapájaní. Ďakujem vám za pozornosť a verím, že návrh novely zákona podporíte a posuniete do druhého čítania v Národnej rade Slovenskej republiky. Ešte raz veľká vďaka.