Kamenický, Ladislav, minister financií SR (2023-12-20):
Ďakujem pekne. Dobré ráno, dámy a páni, počul som, že o rozpočet je veľký záujem, tak asi tu strávime zopár chvíľ spolu. Za mňa na úvod ešte kým začnem k samotnému rozpočtu, budem pozorne počúvať všetky vaše vystúpenia, potom v priebehu rozpravy vystúpim a vyjadrím sa k tým veciam, keď už tu začne byť, ako sa povie, že sa to začne opakovať, tak ako sa to opakovalo pri konsolidačnom balíku, tak, samozrejme, nechám rozpravu bežať ďalej, však to je vaše právo. Takže tomu ja nebudem brániť. Dobre, takže poďme na to. Návrh rozpočtu verejnej správy na roky 2024 až 2026 predkladá vláda Slovenskej republiky vymenovaná na základe výsledkov septembrových volieb. Táto vláda dňa 21. novembra 2023 získala dôveru v Národnej rade Slovenskej republiky a spolu s ňou aj možnosť pripraviť návrh rozpočtu, ktorý rešpektuje jej programové vyhlásenie, pričom sa musela v návrhu rozpočtu vysporiadať s bezprecedentným stavom verejných financií v podobe deficitu nad úrovňou 6 % a dlhu prekračujúceho sankčné pásmo a vyplývajúce zo zákona o rozpočtovej zodpovednosti. Napriek mimoriadne krátkemu časovému obdobiu pristúpila vláda zodpovedne k príprave nového návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2024 až 2026 so zohľadnením potrebnej konsolidácie verejných financií požadovanej zo strany Európskej komisie, ako aj napĺňania cieľov Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky. Vzhľadom na doterajší vysoký deficit verejných financií a zadlžovanie Slovenskej republiky vláda Slovenskej republiky schválila súbor konsolidačných opatrení, ktoré prispejú k stabilizácii verejných financií a k eliminácii negatívnych vplyvov na vývoj hospodárenia Slovenskej republiky. Predpokladaný návrh rozpočtu verejnej správy okrem potrebnej konsolidácie zohľadňuje aj výrazné vplyvy legislatívnych a nelegislatívnych materiálov schválených v predchádzajúcom volebnom období. Napriek tejto skutočnosti však vláda v predkladanom návrhu rozpočtu verejnej správy neznižuje výdavky určené na vyplácanie dôchodkov, či výdavky určené na podporu iných zraniteľných skupín obyvateľstva, ako ani výdavky na školstvo, zdravotníctvo, sociálne veci, rodinnú politiku a mnohé ďalšie oblasti, aby negatívne vplyvy na obyvateľstvo boli čo najmenšie. Vplyvy legislatívy schválenej v predchádzajúcom období, ako aj opatrenie nelegislatívneho charakteru výraznou mierou ovplyvňujú tvorbu návrhu rozpočtu na nasledujúce roky. V prípade ak by nová vláda nevykonala žiadne zmeny legislatívy v skrátenom legislatívnom konaní a neprijala operatívne kroky na zníženie výdavkov rozpočtu jednotlivých kapitol, tak je deficit rozpočtu verejných financií v roku 2024 na úrovni 6,55 % HDP, to je 8,5 mld. To je tých 8,5 mld., o ktorých toľko hovorím, že sme zdedili ako deficit na rok 2024, čo aj prezentovala úradnícka vláda v národnom rozpočtovom pláne, ktorý zaslala do Bruselu. V tomto rozpočte však chýbali ešte niektoré položky ako, ako adekvátna miera zdroja na kompenzácie cien energií, čiže aktualizácia položiek vyplývajúcich z makroekonomickej prognózy. Požadovaná medziročná miera o pol percenta konsolidácie spolu s týmito chýbajúcimi položkami a prioritami novej vlády si vyžadovala nájsť opatrenia v celkovom objeme viac ako 2,4 mld. eur. Pri zohľadnení potrebného konsolidačného úsilia návrh rozpočtu verejnej správy počíta s výdavkami určenými na prijatie takzvaného trvalého 13. dôchodku vo výške priemernej mesačnej sumy daného druhu dôchodku za predchádzajúci rok, a to súčasne pri zachovaní rodičovského dôchodku, čo je výsledkom koaličných dohôd. Rovnako je v návrhu rozpočtu verejnej správy zabezpečená pomoc pri splácaní úverov na bývanie v súvislosti s nárastom, extrémnym nárastom úrokových sadzieb, ktoré zvyšujú finančné zaťaženie domácností a mohlo by dôjsť k vážnemu ohrozeniu platobnej schopnosti obyvateľov splácať tieto úvery. Návrh rozpočtu verejnej správy taktiež zahŕňa aj výdavky na vytvorenie nového Ministerstva cestovného ruchu a športu Slovenskej republiky, ktorého cieľom je posilniť a zefektívniť využívanie verejných zdrojov a potenciálu v cestovnom ruchu, rozvoju kúpeľného cestovného ruchu, cykloturistiky, ako aj podpora športu. Zároveň kvôli prebiehajúcej energokríze sa v rozpočte verejnej správy počíta s pomocou vlády Slovenskej republiky na kompenzáciu vysokých cien pre domácnosti s cieľom ich stabilizácie. V budúcom roku vláda v súlade so svojím programovým vyhlásením plánuje znížiť deficit na 5,97 % HDP, schodok sa tak zníži o viac ako o pol percenta HDP z úrovne 6,52 % v tomto roku. Medziročnému poklesu schodku prispejú najmä prijaté konsolidačné opatrenia, a to najmä zdanenie dočasných vysokých ziskov v bankovom sektore, zvýšení zdravotných odvodov, predĺženie platnosti solidárneho príspevku v odvetví spracujúcom ropu, zníženie odvodov do II. dôchodkového piliera, zavedenie minimálnej a dorovnávacej dane pre právnické osoby, či zvýšenie daní z tabaku a liehu a iné. Od roku 2025 si budú európske fiškálne pravidlá pravdepodobne vyžadovať ďalšie znižovanie nominálneho deficitu o jedno percento HDP ročne. Tu vás chcem informovať, že dnes poobede vás opustím na chvíľu, budem, alebo na pár hodín, budem prebiehať ECOFIN na diaľku práve o týchto fiškálnych pravidlách, o ktorých sa tu bavíme. Samozrejme, prestriedam sa tu s niektorými kolegami, lebo mám ešte aj iné povinnosti, ktoré musím urobiť. Z pohľadu makroekonomických predpokladov slovenská ekonomika v roku 2023 posilní o 1,2 % z dôvodu slabšieho zahraničného dopytu a vysokých cien. Domácnosti čakajú na ústup inflácie, spotreba preto ostáva utlmená, aj keď v závere roka podporí reálne príjmy domácnosti 13. dôchodok. V dôsledku nových stropov ceny energií pre domácnosť inflácia ustúpi a dynamika rastu slovenskej ekonomiky v roku 2024 sa zvýši, zrýchli na 2,7 %. Rok 2024 prinese spomalenie inflácie na 3,2 % a miera nezamestnanosti dosiahne nové historické minimum na úrovni 5,4 %. Reálna mzda v roku 2024 po dvoch rokoch sa vráti k rastu. Hovoríme o raste plus 3,7 % za posledné dva roky. V roku 2023 pokles reálnej mzdy o mínus 0,8 %, za rok 2022 mínus 4,5 %. Musím pri tomto ešte spomenúť aj to, že energopomoc domácnostiam pomôže tomu, aby sme nemali budúci rok úroveň, úroveň inflácie na úrovni blížiacej sa k piatim percentám. Čiže aj toto je dôsledok pomoci štátu v oblasti energií. Vynaložené mimoriadne úsilie vlády na zostavenie nového návrhu rozpočtu verejnej správy na rok 2024 až 2026 v tak krátkom čase vytvára predpoklad na vyhnutie sa spravovaniu hospodárenia krajiny rozpočtovým provizóriu, rozpočtovom provizóriu. Rozpočtové provizórium nie je v súčasnej situácii dobré riešenie pre verejné financie. Realizácia provizória so sebou prináša obmedzenie v podobe absolútnej nemožnosti reagovať na nepredvídateľné okolnosti k upraveniu rozpočtu počas roka, či možnosť čerpania maximálne jednej dvanástiny limitu provizória. Okrem vyššie spomenutých obmedzení je potrebné za hlavné obmedzenie vnímať skutočnosť, že samotné provizórium si vyžiada určitý čas na to, aby mohol normálne fungovať, pripomeniem, že v provizóriu Slovenská republika ešte nikdy nebola, čo automaticky odčerpáva čas a zdroje potrebné na riešenie vážnej situácie vo verejných financiách. Riešenie by sa len posunulo v čase a Slovensko by z pohľadu verejných financií sa ocitlo v neistote. Oveľa lepším a pre verejné financie správnym riešením je prijatie predloženého rozpočtu, čo umožní pokračovať v úsilí stabilizácie a ozdravenia verejných financií. Samozrejme, na záver, to, či bude rozpočet a kedy bude prijatý, ovplyvní až ďalší proces. Samozrejme musí zákon ešte podpísať pani prezidentka a musí byť uverejnený v Zbierke zákonov, čiže od tohto bude záležať, či bude mať Slovenská republika provizórium, alebo provizórium mať nebude. Myslím si, že je zodpovedné, aby sme sa tomuto rozpočtovému provizóriu vyhli. Ďakujem pekne za pozornosť a budem sa tešiť na rozpravu. (Potlesk.)