Kažimír, Peter, podpredseda vlády a minister financií SR (2013-09-03):
Ďakujem veľmi pekne. Zákon o dani z príjmov, je to zákon, z ktorého zväčša ide strach a sme zvyknutí, že o ňom rozprávame v súvislosti so štátnym rozpočtom. Dnes tie dôvody sú iné a vraciam sa k tomu môjmu úvodnému slovu pri zákone o registračných pokladniciach. Tie ciele sú tri, ktoré sa snažíme v návrhu novely riešiť. Ide naozaj o pokračovanie nekompromisného a koncepčného a systematického boja proti daňovým únikom, a to najmä v tomto prípade zavedením zvýšenej zrážkovej dane na vybrané druhy príjmov vyplácané nerezidentovi nezmluvných štátov. Ide o balík opatrení, ktorý bude viesť k odstráneniu administratívnej náročnosti pre daňové subjekty. A ide takisto o zvýšenie právnej istoty daňovníkov a o atraktivitu podnikateľského prostredia napr. úpravou základne, z ktorej sa stanovuje nepeňažný príjem v prípade používania motorového vozidla zamestnancom na služobné a súkromné účely. Predmetom návrhu novely zákona pre vašu informáciu je aj zmena ďalších zákonov, zákonov o rozpočtovom určení výnosu dane z príjmov územnej samospráve. Tu je úprava, v ktorej sa navrhuje stanovenie termínu pre akceptovanie prípadných opráv údajov poskytnutých prostredníctvom Štatistického úradu, ide o časové ohraničenie, zvýšenie tlaku na kontrolu údajov a čo najrýchlejšie vykonanie prípadných úprav s pozitívnym vplyvom aj na rozpočty samospráv. Z tých opatrení, ktoré sú na stole, naozaj chcem vyzdvihnúť zvýšenie zrážkovej dane na tých 35 %. Musím povedať, že toto opatrenie malo už v prípravnej fáze svoj pozitívny efekt a môžem konkrétne doložiť napríklad iniciatívu Lichtenštajnska, ktorý, Lichtenštajnsko ako krajina, ktorá patrí k obľúbeným destináciám hlavne veľkých korporácií, ktoré sú zaľúbené do nižšej daňovej sadzby, okamžite po našom oznámení zavedenia tejto zrážkovej dane požiadalo o prípravu zmluvy o výmene daňových informácií. Takže v tomto čase rezort financií v podstate v oblasti problematiky medzinárodného zdaňovania pracuje na príprave zmluvy medzi Slovenskou republikou a Lichtenštajnským kniežatstvom o výmene daňových informácií. Asi pre vás nebude prekvapením, že celé roky pred tým, možno 10, 15 rokov, sa toto bájne kniežatstvo bránilo čo len rozhovorom o takejto zmluve. A takisto pokračovaním by mala byť zmluva o zamedzení dvojakého zdanenia. Takže to má svoje efekty ešte aj vo fáze prípravnej, a to ešte nemáme vlastne v legislatívnej podobe uzákonené tieto konkrétne opatrenia. V praxi to znamená to, že naozaj akýkoľvek finančný vzťah so spoločnosťou, ktorá bude mať ten daňový domicil v krajine, s ktorou Slovensko nemá žiadny zmluvný vzťah o výmene daňových informácií alebo o zmluve s dvojitým zdanením a akákoľvek operácia bude automaticky zrážkovo zdanená 35 %, čo by malo teda mať zásadný vplyv na odpudenie aj niektorých slovenských podnikateľov prenášať si tieto domicily daňové do takéhoto typu krajín. Čo vnímam ako vyslovene pozitívne a férové, a je to téma, ktorá sa tu objavovala celé roky, teraz sme naozaj našli odvahu ju riešiť, je postupné, je zmäkčenie v podstate pravidla, ktoré, viete, že sa zrejme aj všeobecne hlavne v menších firmách obchádza, ide o používanie motorového vozidla, ktoré je nakúpené z nákladov firmy a je používané na súkromné účely. Vo veľkých firmách sa to pravidlo daňové naozaj striktne dodržiava a ide vlastne o nepeňažný pôžitok, ktorý sa dodatočne zdaňuje 1 % z obstarávacej ceny. A teraz robíme pozitívnu zmenu, kde v podstate táto cena sa bude postupne znižovať. Aj to 1 % bude z nižšej a z nižšej ceny, pripúšťame vlastne amortizáciu tohto vozidla. Vnímame to ako férové opatrenie a snáď aj opatrenie, ktoré podnieti aj menšie firmy a menších podnikateľov dodržiavať zákon. Lebo asi sa naozaj môžme domnievať, že mnohí ho nedodržujú, a je naozaj ťažko kontrolovateľné pri tom množstve firiem dosiahnuť všetkých hriešnikov. Ide takisto o zjednotenie časového testu pri úprave základu dane o neuhradený záväzok alebo jeho časť časovým testom pri tvorbe daňovo uznateľných opravných položiek. Znie to veľmi zložito, ale v podstate motivujeme všetkých neplatičov, aby platili. Pretože ak bude niekto meškať s platením svojich záväzkov, postupne si bude musieť opätovne do svojich výnosov zarátať takúto nezaplatenú faktúru. Čiže robíme to úplne symetricky, podobný systém funguje pri pohľadávkach, kde si vytvárate daňovo uznateľnú právnu položku. Takže týchto opatrení je tu, samozrejme, oveľa, oveľa viac, ja som vytiahol len niektoré, ktoré sú populárne a ktoré sú aj jasne ľudsky zrozumiteľné. Celý balík týchto opatrení je výsledkom komunikácie s odbornou verejnosťou a zozbieraním podnetov aj od daňových poradcov, od audítorov, od jednotlivých asociácií zamestnávateľov, naozaj sme sa snažili vyjsť v ústrety do takej miery, do akej nám to umožňujú naše finančné možnosti z hľadiska možností rozpočtu. Ďakujem pekne.