P. Hrušovský, predseda NR SR: (2005-03-15):
návrh poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Branislava Opaterného a Jozefa Hurbana na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 222/2004 Z. z. o dani z pridanej hodnoty (tlač 1049). Nech sa páči, pán poslanec, áno. Nech sa páči. B. Opaterný, poslanec: Ďakujem za slovo, pán predseda. Vážení kolegovia a kolegyne, navrhovaná úprava novely zákona o dani z pridanej hodnoty má opäť niekoľko bodov. Prvé dva body zrovnoprávňujú možnosť odpočtu DPH pre podnikateľov, platiteľov dane bez ohľadu na to, či ide o motorové vozidlo kategórie N1, alebo M1. Ak totiž pripúšťame možnosť odpočtu DPH pri nákupe tovarov a služieb slúžiacich na dosiahnutie a udržanie zisku, nemôžeme zároveň určovať, že prevoz osôb pri podnikaní, napríklad jazdenie ku klientom v prípade poradcov či technikov neslúži aspoň v takej miere k dosiahnutiu zisku ako prevoz rôznych tovarov. Navyše, súčasná právna úprava vytvára priestor pre korupciu pri zaraďovaní vozidiel do kategórií a je veľmi často zneužívaná aj v praxi, keď takzvané firemné úžitkové vozidlá v hodnote niekoľko miliónov slúžia úplne iným účelom, než zamýšľal zákonodarca. V bode 3 riešime prenos povinnosti platiť dane za zdaniteľnú osobu v prípade cezhraničných služieb uvedených v čl. IX šiestej smernice Európskej únie. Zoznam týchto služieb korešponduje so zoznamom služieb uvedených v § 15 ods. 8 zákona o dani z pridanej hodnoty s miestom dodania v tuzemsku. V prípade cezhraničných služieb v zmysle § 15 ods. 4, ktorých dodávateľom je zahraničná osoba z iného členského štátu alebo z tretieho štátu a ktorých miesto dodania je v štáte príjemcu služby, teda v Slovenskej republike, šiesta smernica neukladá prenos, povinnosť platiť daň za zdaniteľnú osobu príjemcu služby. Preto by zdaniteľná osoba mala byť osobou povinnou platiť daň len v prípade, ak je platiteľom dane. V opačnom prípade by mal byť osobou povinnou platiť daň dodávateľ služby. V zmysle uvedeného návrhu novely bude zdaniteľná osoba, ktorá nie je platiteľom dane odbremenená od administratívnych povinností, ako je samozdanenie, podávanie daňového priznania, ktoré bude povinne vykonávať zahraničný subjekt, dodávateľ služby. Konkrétny príklad. Ak si objednávate službu zo zahraničia a nie ste platcom DPH, zákon vám v tomto prípade ukladá povinnosť zaplatiť túto daň bez ohľadu na to, či o tom viete, alebo neviete. Je to vaša povinnosť. Bod 4. V súlade so všeobecnými pravidlami podpory vedeckovýskumnej a vzdelávacej činnosti z fondov Európskej únie zakotvenými do zmlúv o riešení projektov nie je možné z dotačných prostriedkov Európskej únie hradiť daň z pridanej hodnoty. Zákonom o dani z pridanej hodnoty z roku 2004 sa zrušila možnosť vrátenia DPH na základe žiadosti vysokých škôl podieľajúcich sa na riešení vedeckovýskumných a vzdelávacích projektov. Týka sa to predovšetkým nákupu laboratórnej techniky, softvérového  a hardvérového vybavenia pracovísk, ktorý bol často jediným spôsobom, ako mohli tieto pracoviská zabezpečiť pre vzdelávanie svojich študentov aspoň základné štandardy vybavenosti. Vysoké školy nedisponujú zdrojmi na úhradu DPH ani legislatívnymi možnosťami na ich získanie. Príjem do štátneho rozpočtu z takto získanej DPH je bezvýznamný, pretože pre chýbajúce zdroje nebudú môcť vysoké školy v niektorých prípadoch nákupy realizovať, naopak, budú musieť Európskej komisii vrátiť plánované prostriedky, čím sa zníži čerpanie dotačných prostriedkov z EÚ Slovenskej republike. Ak sa ponechá v platnosti súčasné znenie zákona o DPH, dôjde k nasledovným efektom. Nastane útlm v podávaní a realizácii programov EÚ na Slovensku, vysoké školy sa dostanú do prakticky neriešiteľnej situácie pri riešení projektov, ktoré sú už kontrahované a riešené a neboli ukončené do leta 2004, teda do doby stanovenej pre možnosť vrátenia DPH v zmysle prechodných ustanovení zákona, a zníži sa možnosť medzinárodnej spolupráce vysokých škôl, zapojenie do spoločného európskeho vedeckovýskumného priestoru, výmena študentov a pedagógov, spoločný vývoj a transfer know-how na Slovensko. V bode 5 riešime povinnosť odovzdať príslušný hmotný majetok do vlastníctva organizácie zabezpečujúcej jeho ďalšie využitie podľa osobitného predpisu. Cieľom tohto dodania nie je osobná spotreba, ale jeho ďalšie využitie na podnikateľské účely platiteľa dane. V prípade uplatnenia dane pri predaji tohto hmotného majetku by mal kupujúci nárok na odpočítanie dane. Neuplatnenie dane v prípade povinného bezodplatného odovzdania nemá vplyv na štátny rozpočet a tu konkrétne ide o stavby typu elektrickej siete, vodovodné siete a tak ďalej, ktoré musí napríklad obec odovzdať do správy príslušnej firme. A bod 6 je veľmi jednoduchý. Navrhuje zníženie sadzby DPH z 19 na 17 percent. Podľa nášho názoru je súčasná sadzba príliš vysoká. Nakoniec aj daň, výber dane bol vyšší oproti predpokladom. Aj keď pri znížení sadzby nemožno očakávať adekvátne zníženie cien tovarov a služieb, dôjde k významnému zníženiu prerozdeľovania, čím zostane viac prostriedkov priamo v podnikateľskej sfére, a to má jednoznačne pozitívny vplyv na rozvoj ekonomiky. Ako príklad môže slúžiť Ruská federácia, kde vláda veľmi vážne uvažuje o znížení DPH z 18 na 13, opakujem na 13 percent, pretože podľa ich výpočtov by to malo spôsobiť zvýšenie rastu HDP o 1,5 až 2  percentá ročne. To je neuveriteľne vysoké číslo. Predpokladané zníženie výberu dane z pridanej hodnoty teda môže mierne spomaliť znižovanie deficitu, ale výrazne prispeje k budúcemu rastu ekonomiky. Ďakujem za pozornosť.