Zajac, Pavol, poslanec NR SR (2013-10-24):
Vážená pani predsedajúca, pán minister, pán spravodajca, dámy a páni, keď sme si prečítali návrh zákona, tohto zákona o pomoci v hmotnej núdzi, viacerým z nás z opozície z pravicových strán sa zdalo, že navrhnúť to, aby ľudia, ktorí poberajú dávky v hmotnej núdzi, museli odpracovať 8 hodín týždenne, ako keby sa ministerstvo inšpirovalo viacerými pravicovými predvolebnými programami. Viaceré pravicové strany mali heslo ako „Práca namiesto sociálnych dávok“, „Pracovať sa musí viac oplatiť, ako poberať sociálne dávky“ alebo KDH malo slogan „Začína to prácou“. A naozaj aj v tom slogane sme mysleli aj na túto oblasť, aby ľudia, ktorí poberajú sociálne dávky, museli pre spoločnosť niečo odpracovať. A v tomto smere tento návrh chválime a súhlasíme s ním. A ja sa vo svojom vystúpení budem venovať tomuto opatreniu, lebo ďalším opatreniam sa v prvom čítaní venoval kolega Brocka. A keď spomínam tie predvolebné slogany, v tejto súvislosti, pri tomto opatrení ma napadá jedna situácia, spomínam si na jednu situáciu z predvolebnej kampane, ktorá je úsmevná, ale zároveň vo svojej pointe veľmi vystihuje myslenie určitej skupiny obyvateľstva, ktorým dnes, ktorí si veľmi rýchle zvykli, že poberať sociálne dávky za nič sa oplatí. V predvolebnej kampani som prišiel autom k jednému obecnému úradu, auto som mal oblepené našimi plagátmi, na ktorých bolo „Začína to prácou“. Na rebríku opravoval svetlo jeden môj známy Róm, je to veľmi zodpovedný človek, kedysi u mňa pracoval v štátnom podniku, aj dnes pracuje ako koordinátor aktivačných prác. On stál na rebríku, opravoval svetlo a hovorí mi, že „nedobre ste to napísali“, ako na to heslo „Začína to prácou“. A ja mu hovorím: „A čo sme tam mali napísať?“ On hovorí: „Začína to sociálnymi dávkami.“ Tak sme sa obidvaja zasmiali, lebo to bolo, samozrejme, úsmevné, sarkastické, ale on pozná myslenie svojich spolubývajúcich, svojich aj podriadených, lebo je koordinátor, a tí, ktorí musia odpracovať tieto aktivačné práce, pozná ich myslenie, že veľká časť obyvateľstva sa naučila to, že poberaním sociálnych dávok, poberaním príspevku na bývanie, poberaním prídavkov na deti, ich príjem je taký, že sa im neoplatí pracovať. A pochádzam z regiónu Prešovského kraja, kde je asi najväčšie množstvo takýchto obyvateľov, zároveň máme zodpovedných občanov, ktorí dneska v našom regióne pracujú aj za veľmi nízku mzdu, aj za tú minimálnu mzdu alebo za mzdu do tých zhruba 500 eur. Ako príklad by sme mohli spomenúť krajčírky aj z toho Slovtexu, spomínate si, pán minister, boli ste vo Vranove, ktorým ste, mimochodom, sľúbili, že vznikne firma, ktorá bude šiť uniformy, dodneska to tak nie je. Alebo zdravotné sestry na východnom Slovensku pracujú za čistú mzdu 400 eur, pracujú v štvorzmennej prevádzke, sviatky, piatky. Sú to zodpovední ľudia, ktorí aj za takú nízku mzdu – a ešte veľakrát sa musia obávať, aby o ňu neprišli – pracujú a snažia sa zarobiť si pre svoju rodinu, aby ju uživili. Na druhej strane vidia tieto tisíce spoluobčanov, ktorí každý mesiac dostanú tieto sociálne dávky, príspevok na bývanie, rodinné prídavky a ich príjem je niekedy vyšší ako tých, ktorí sa snažia pracovať. Niečo nie je v poriadku. Komerčná televízia pred dvoma týždňami z nášho regiónu priniesla reportáž, kde s konkrétnymi dvoma podnikateľmi a dvoma Rómami mala rozhovor a tí podnikatelia im núkali prácu za 500 eur, a oni prišli na to, títo Rómovia, že sa im neoplatí nastúpiť do tejto práce, aj keď by chceli, lebo na sociálnych dávkach by prišli o viac. Kolega Pollák tu spomínal pred chvíľou slovenské príslovie, príslovie našich starých otcov: „Bez práce nie sú koláče“. Áno, súhlasím s tým. Ja spomeniem svätého Pavla, ktorý v druhom liste Solúnčanom píše alebo zdôrazňuje: „Kto nechce pracovať, nech ani neje.“ Kto nechce pracovať, nech ani neje. Naozaj musíme systém nastaviť tak, aby sa pracovať oplatilo viac, ako poberať sociálne dávky. A ja rozumiem tomu, že toto je len prvé opatrenie, tých opatrení bude treba urobiť oveľa, oveľa viac. A nechcem to tu rozoberať, určite bude treba prijať aj spolu s odborníkmi v tejto oblasti medzitrh práce, aby ľudia, ktorí prijmú prácu, ktorá bude nízkopríjmová, nižšia mzda, aby určité sociálne dávky ešte poberali, aby mali záujem pracovať, ale to tu nechcem rozoberať. Vrátim sa k tomu, že ľudia, ktorí poberajú sociálne dávky, budú mať povinnosť odpracovať 8 hodín týždenne a poukážem na jedno veľké riziko, ktoré pri tomto opatrení bude, nastane, a dám k tomu aj pozmeňujúci návrh, ktorým sa pokúsim to riziko zmenšiť, minimálne zmenšiť. Ale ešte pred tým urobím jednu poznámku, aby som na to nezabudol. Pán minister, spomínali ste, že týchto ľudí budú koordinovať tzv. koordinátori, okolo 860 by ich malo byť v celej republike. Ja som sa medzitým stretol s viacerými starostami rôzneho politického razenia na komunálnej úrovni, to politické tričko nehrá až takú dôležitú rolu, tam ide naozaj o vec. A oni sa ma po prvé pýtali, že či to títo koordinátori budú rozmiestnení v rámci Slovenska podľa množstva týchto ľudí v jednotlivých okresoch. Samozrejme, vieme veľmi dobre, že v Prešovskom, Košickom, Banskobystrickom kraji je ich najviac, tak dúfam, že primerane budú rozdelení aj títo koordinátori, a dokonca v rámci okresov sú určité oblasti, kde množstvo týchto ľudí, ktorí poberajú sociálne dávky, je enormne vyššie, tak aj v jednotlivých okresoch bude treba prihliadať na to, aby títo koordinátori boli z týchto oblastí. Na to upozorňujem, lebo inak to nebude fungovať. Ale čo je kľúčové riziko pri tomto opatrení, je, že v regiónoch, o ktorých neustále hovorím, kde je veľké množstvo ľudí, ktorí poberajú sociálne dávky – Prešovský, Košický, Banskobystrický kraj – nebude dosť práce pre týchto ľudí. Pre takéto množstvá ľudí v obciach, mestách, na obecnom majetku nebude dosť práce. Títo starostovia, ktorí so mnou rozprávali, sa toho obávajú a neobávajú sa toho preto, že by nevedeli tým ľuďom nájsť prácu. Oni sa práce neboja, títo starostovia sú veľmi dobrí hospodári. Vidíme to dneska aj na hospodárení miest a obcí, ktoré je prebytkové, na rozdiel od štátu, ktorý je v deficite. Títo starostovia sú v drvivej väčšine veľmi dobrí hospodári, ktorí okrem iného aj poznajú to, čo je treba robiť v tom chotári, ktorý, ktorý spravujú. Títo starostovia so mnou hovorili aj v našom okrese, niektorí majú, budú mať tie množstvá ľudí, ktorí poberajú sociálne dávky od 300 do 600; a ja tu nehovorím o extrémnych prípadoch Jarovníc, tam to bude asi niekoľko tisíc, ja hovorím o množstve 300 až 600 ľudí. Predstavte si starostu, ktorý má 500 ľuďom nájsť prácu na obecnom majetku. Ja viem, že to je 8 hodín týždenne pre každého z nich, že si to môže rozdeliť, ale i tak to množstvo je príliš veľké. Vystríham ministerstvo pred tým, aby toto opatrenie bolo niekde napĺňané reálne a niekde len formálno-administratívne, ľudovo povedané, že časť ľudí sa bude chodiť len podpisovať, lebo sa im nenájde práca. Spôsobí to obrovské problémy medzi tými samotnými ľuďmi, pretože začnú si vyčítať, prečo ten musí chodiť odpracovať a tomu stačí sa podpísať. Dostanú sa do problémov starostovia, lebo budú obviňovaní z toho, že ten sa len podpísal a ten musel odrobiť, ale aj samotní koordinátori sa dostanú do problémov. Nevraviac o úradníkoch na okresných úradoch práce, kde sa tí ľudia môžu následne sťažovať. Preto, som presvedčený, že v našej krajine je dostatok práce pre týchto ľudí v našich lesoch, pri našich riekach, potokoch, melioračných kanáloch, odvodňovacích kanáloch, ktoré sú zarastené, všade je neporiadok, všelijaké skládky máme pri potokoch, riekach, tam je dostatok práce pre týchto ľudí. Bavíme sa zhruba o 200-tisíc ľuďoch, ktorí poberajú sociálne dávky, ja viem, že nie všetci budú mať; 183-tisíc, ďakujem; ja viem, že nie všetci budú mať povinnosť odrobiť, lebo sú z toho vyňaté matky, ktoré sa starajú o deti a podobne, možnože z toho bude len 100-tisíc ľudí, neviem. Ale aj tomuto množstvu ľudí nájsť prácu nie je také jednoduché. Ale v tejto krajine je dostatok práce. Ja som o tom niekoľkokrát hovoril a raz som dával aj návrh zákona, kde som chcel, aby aktivačné práce mohli vykonávať aj štátne podniky, tie, ktoré spravujú majetok pri tých potokoch, riekach, kanáloch a lesoch. Stačí niekedy prejsť cez hranice do Rakúska, Česka, Nemecka, odrazu je tá krajina krajšia, vyčistenejšia, usporiadanejšia. Prečo to u nás krajina takto vyzerá, keď máme 183-tisíc ľudí, ktorí poberajú dávky v hmotnej núdzi, núdze a je tu šanca pre nich, aby to mohli odpracovať aj v tejto oblasti, ktorú neustále spomínam? Preto pokračujem v tejto myšlienke, ktorú sme mali aj s kolegom Hudackým, keď sme navrhovali aktivačné práce v štátnych podnikoch, a preto konzistentne pokračujeme aj pri tomto návrhu vášho zákona, kde pozmeňujúcim návrhom sa snažíme zadefinovať, kde ešte by sa dalo vykonávať, odpracovať týchto 8 hodín týždenne. Keďže, keď sme navrhovali, aby aktivačné práce mohli robiť ľudia aj v štátnych podnikoch, neozval sa nikto zo SMER-u, nikto to nekritizoval, ale pri prvom čítaní pri tomto zákone ste mali drobnú poznámku, že by sa mohlo jednať o neoprávnenú štátnu pomoc. Dodneska som presvedčený, že aj v Bruseli by sa vám podarilo vyrokovať a vysvetliť, že keď máme skoro 200-tisíc ľudí, ktorí poberajú dávky v hmotnej núdzi, a máme tu krajinu, ktorej majetok spravujú štátne podniky, že by sa nejednalo o neoprávnenú štátnu pomoc, ale o zveľaďovanie krajiny. Ale keďže tá poznámka zaznela a je tu obava z neoprávnenej štátnej pomoci, preto som aj s kolegom Hudackým pri tomto pozmeňujúcom návrhu sa snažil zadefinovať, že nie u koho to môžu odpracovať, to znamená, že v štátnom podniku, ale kde a pri akej činnosti. A pomohol som si zákonom o ochrane prírody, kde to zadefinujeme za chvíľu. Takže dovoľte mi, aby som predniesol pozmeňujúci návrh, spravodajcovi poviem, že bude sa môcť hlasovať spoločne o všetkých bodoch, lebo všetky body majú legislatívno-technický charakter až na jeden, ktorý vlastne, to meritum v bode 3, kde je to meritum nášho pozmeňujúceho návrhu. Takže najskôr ho prečítam a potom ho ešte dovysvetlím. Pozmeňujúci návrh poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Pavla Zajaca a Jána Hudackého k vládnemu návrhu zákona o pomoci v hmotnej núdzi a o zmene a doplnení niektorých zákonov (parlamentná tlač 648). 1. V čl. I § 10 písm. b) sa slovo „alebo“ nahrádza čiarkou. 2. V čl. I § 10 ods. 3 písm. c) sa na konci bodka nahrádza čiarkou a pripája slovo „alebo“. 3. V čl. I § 10 sa odsek 3 dopĺňa písmenom d), ktoré znie: „d) prác pri odstraňovaní následkov zásahov, ktoré môžu ohroziť, poškodiť alebo zničiť podmienky a formy života, prírodné dedičstvo, vzhľad krajiny alebo znížiť jej ekologickú stabilitu30.“ Poznámka pod čiarou k odkazu 30 znie. „30) Zákon č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších predpisov.“ 4. V čl. I § 10 ods. 4 písm. b) sa za text „podľa odseku 3 písm. c)“ vkladá nový text „alebo písm. d)“. 5. V čl. I § 10 ods. 4 písm. c) sa za text „podľa odseku 3 písm. c)“ vkladá nový text „alebo písm. d)“. 6. V čl. I § 10 ods. 4 písm. d) sa za text „podľa odseku 3 písm. c)“ vkladá nový text „alebo písm. d)“. 7. V čl. I § 10 ods. 5 sa za text „podľa odseku 3 písm. c)“ vkladá nový text „alebo písm. d)“. 8. V čl. I § 10 ods. 7 písm. e) sa za text „podľa odseku 3 písm. c)“ vkladá nový text „alebo písm. d)“. 9. V čl. I § 10 ods. 7 písm. f) sa za text „podľa odseku 3 písm. c)“ vkladá nový text „alebo písm. d)“. 10. V čl. I § 10 ods. 9 sa za text „podľa odseku 3 písm. c)“ vkladá nový text „alebo písm. d)“. 11. V čl. I § 26 ods. 2 písm. g) sa za text „podľa § 10 odseku 3 písm. c)“ vkladá nový text „alebo písm. d)“. 12. V čl. I § 31 ods. 1 sa za text „podľa § 10 ods. 3 písm. c)“ vkladá nový text, „alebo písm. d)“. 13. V čl. I § 31 ods. 5 sa za text „podľa § 10 ods. 3 písm. c)“ vkladá nový text „alebo písm. d)“ vrátane bodu 12 stanoviska odboru legislatívy a aproximácie práva Kancelárie Národnej rady Slovenskej republiky. Odôvodnenie: Všetky body okrem bodu 3 majú legislatívno-technické doplnenie. Bod 3: Pozmeňujúci návrh rozširuje možnosti aktivít plnoletého práceschopného člena domácnosti okrem účasti na menších obecných službách, dobrovoľníckej činnosti alebo na prácach na predchádzaní mimoriadnej situácie, alebo odstránení jej následkov počas vyhlásenia mimoriadnej situácie a aj na práce organizované v rámci ochrany prírody a krajiny a to pri odstraňovaní následkov zásahov, ktoré môžu ohroziť, poškodiť alebo zničiť podmienky a formy života, prírodné dedičstvo, vzhľad krajiny, alebo znížiť jej ekologickú stabilitu v zmysle zákona č. 543. Odovzdám pozmeňujúci návrh, nech sa páči. Keď som tento pozmeňujúci návrh predniesol na výbore pre verejnú správu a regionálny rozvoj, tak pán štátny tajomník povedal, že sa mu tento návrh celkom pozdáva. Aj pán minister po prvom čítaní povedal, že sa zamýšľajú nad tým, aby takéto práce mohli byť vykonávané aj inde ako v našich obciach a mestách. Tento pozmeňujúci návrh vlastne definuje, kde sa môže takáto práca vykonávať, a viem si predstaviť, že by sa to mohlo vykonávať aj vo VÚC-kárskych zariadeniach, aj pri tých cestách druhej triedy, ktoré spravuje VÚC-ka, by sa to tam mohlo vykosiť, a viem si predstaviť, že tí dobrí hospodári, starostovia v spolupráci s koordinátorom by mohli v tom svojom chotári vidieť prácu aj všade tam, kde som spomínal. Napríklad pri tom odvodňovacom kanáli, kde by mohol poslať týchto pracovníkov vyčistiť to. Následne mi ale z odboru legislatívy bolo povedané, že chcem zaviesť nútenú prácu. Dámy a páni, ja sa chcem spýtať, aký je rozdiel, keď príde koordinátor a spolu so starostom povedia, že títo pracovníci majú vykosiť obecný cintorín; tam mi bolo povedané, že je to v poriadku. Aký je rozdiel, keď ten starosta pošle týchto pracovníkov vykosiť odvodňovací kanál, ktorý je zarastený a ktorý spôsobuje to, že po troch dňoch dažďa sú vyplavené polia, niekedy aj celé obce; mohli by o tom hovoriť moji kolegovia, ktorí sú napr. od Trebišova; aký je v tom rozdiel nájsť zmysluplnú prácu pre týchto ľudí? Naozaj vám pomáham rozšíriť túto možnosť, lebo nebudete mať dostatok práce pre týchto ľudí, zmysluplnej práce len na majetku miest a obcí. Ďalej mi bolo povedané, že túto prácu môžu vykonávať ako dobrovoľníci. Ale ak chce niekto vykonávať prácu ako dobrovoľník, musí byť dobrovoľnícka organizácia. Veď teraz každý jeden starosta nebude predsa zakladať alebo naháňať nejakú dobrovoľnícku organizáciu. Skúsme toto dať do zákona, pomôžeme tým úradníkom, koordinátorom, starostom aj tým pracovníkom, nebudú mať problém. Ak budú mať také množstvo ľudí, to je len možnosť, ak nájde starosta pri určitom množstve ľudí dostatok práce v obci, je to fajn, v poriadku. Ale keď bude mať také veľké množstvo ľudí, že nenájde dostatok práce, tak v spolupráci so správcami týchto majetkov, v spolupráci s koordinátorom, po určitom dohovore, aby mali šancu odrobiť to aj, aj všade tam, kde som spomínal. A pomôžeme našej krajine, pomôžeme Slovensku, že bude Slovensko krajším miestom pre život občanov Slovenska. Ďakujem za pozornosť.