Érsek, Arpád, poslanec NR SR (2012-05-10):
Ďakujem za slovo. Vážený pán predseda, vážený pán minister, panie kolegyne, páni kolegovia, dovoľte mi v tejto rozprave k Programovému vyhláseniu vlády Slovenskej republiky v časti doprava predniesť niekoľko pripomienok. V predloženom programovom vyhlásení sa vláda zaväzuje okrem iného, že jej prioritou na nastávajúce volebné obdobie bude pokračovanie vo výstavbe diaľničnej dopravnej siete a že základným predpokladom na odstraňovanie regionálnych disparít bude plnohodnotné diaľničné spojenie Bratislava – Košice. S touto prioritou vlády sa stotožňujem, pretože prepojenie je pre zabezpečenie kvalitnej dopravnej obslužnosti Slovenska veľmi potrebné, avšak dovoľte mi jednu poznámku, nie je to ani na úkor tejto vlády, aj minulých vlád, ale teraz zisťujeme to, že keby sa diaľničná prepojenosť bola ťahala južným, južnou krajinou Slovenskej republiky, už dávno by sme boli v Košiciach a ostatné cesty by ste možno mali lepšie vybudované. Na Slovensku však výstavba dopravnej infraštruktúry musí pokračovať aj tam, kde si to denno-denne vyžaduje hustota a bezpečnosť cestnej dopravy. Mám na mysli predovšetkým budovanie obchvatu Bratislavy D4 a súčasne budovanie rýchlostnej komunikácie R7, na ktorej denne prejde 26 tisíc áut. Pri tejto hustote premávky návratnosť investície prostredníctvom mýtneho systému je priamo úmerná. Myslím si, že toto sú tie projekty, kde by sme mali preferovať PPP projekty, ale uvádzam, že nie za takú cenu, ako sme robili tú predchádzajúcu. Inžinierska pripravenosť tejto komunikácie je na dobrej úrovni s možnosťou začatia jej výstavby na jeseň roku 2013. Som presvedčený, že občania Slovenska, najmä jeho južných okresov by takúto iniciatívu určite uvítali. V programovom vyhlásení vlády však budovaniu rýchlostných ciest nie je venovaná žiadna pozornosť. A tak sa pýtam, či má vláda Slovenskej republiky v pláne rýchlostné cesty budovať alebo dobudovávať. Z hľadiska budovania infraštruktúry je nevyhnutné pokračovať aj v príprave výstavby rýchlostnej cesty R2 od Zvolena smerom na Rimavskú Sobotu, kde by sa napojila aj na rýchlostnú cestu R7, napriek tomu, že pripravenosť výstavby rýchlostnej cesty R2 je na dobrej úrovni len okolo Zvolena, ale nižšie na južný región potrebuje ďalšie dopracovanie. A je to hlavne kvôli tomu, že z dôvodu potreby zamestnanosti v južnom regióne je potrebné, aby sme venovali tomuto pozornosť, pretože, kde nie je cesta, nie je život. Takže my, našou prvoradou úlohou je, aby sme zabezpečili túto cestnú infraštruktúru samozrejme v každom regióne Slovenskej republiky. Čo sa týka južnej časti Slovenska, je potrebné podporiť spoločné projekty medzi Maďarskom a Slovenskou republikou, a to najmä pre výstavbu mostov cez rieku Ipeľ. Tento program je rozbehnutý, myslím, že bude pokračovať. Teraz je dôležité, aby sme v začatom projekte pokračovali, hlavne v nitrianskom regióne. A samozrejme je to nový most cez rieku Dunaj v Komárne, ku ktorému je už vypracovaný návrh a dohoda na výstavbu tohto mosta s Maďarskou republikou. Je to veľmi dôležitá tepna. Výstavba nového komárňanského mosta z dôvodov, že ak sa vláda rozhodne, že potiahne R7 trasovaním, ktoré je teraz vyznačené smerom na Nové Zámky, bude teda potrebné prepojiť komárňanský most na R7 a tým pádom Žitný ostrov získa obrovskú prioritu v smere, že na maďarskej strane je M1 ako diaľnica a na našej strane by sa vytvorila R7. Tým sa kruh uzavrie. To je, myslím, dôležitá tepna pre celé južné Slovensko. Pripravenosť výstavby komárňanského mostu, ako som už spomínal, môže byť začatý od roku 2014, samozrejme z nových finančných prostriedkov Európskej únie, tak sme sa dohodli s maďarskou stranou. Krátko by som sa zastavil pri železničnej doprave. V programovom vyhlásení sa vláda okrem iného zaväzuje zabezpečiť harmonizáciu osobnej, vlakovej a autobusovej dopravy. Toto sme začali my na ministerstve dopravy. Myslím si, že je to dobrá myšlienka, ktorú, vládu podporím, ak to dotiahne do konca, pretože je tam možnosť úspory od 10 do 20 mil. eur, ak budú vlaky a autobusy premávať v zladenom grafikone. Čiže aby som to premietol na drobné, neodíde vlak päť minút pred tým, ako tam príde autobus, a bude dostupnosť miest zabezpečená, aj keď možno aj s kombinovanou dopravou. V osobnej železničnej doprave je potrebné v záujme naplnenia zámeru vlády zvýšiť kultúru cestovania, je potrebné umožniť súkromným prepravcom v jednotlivých regiónoch poskytovať tieto služby. Dokázal to teraz ten nový vlak RegioJet, ktorý premáva z Komárna do Bratislavy. Snáď je na zamyslenie, aby sme aj v ostatných regiónoch otvorili trh. Naším zámerom bolo otvoriť tento trh a pustiť tam súkromných prepravcov, lebo podľa môjho názoru vedia to robiť lepšie, ako to vie robiť štátny podnik. Je potrebné riešiť samozrejme aj dopravu, ako je Cargo. Čo s tým, čo s Cargom ďalej, či tam pustíme strategického partnera alebo nájdeme iné riešenie. Ale vieme, že Cargo je jeden podnik, do ktorého sa lejú peniaze a viac-menej sa nikdy nedostáva z tých červených čísel do takých, ktoré by sme si vedeli predstaviť. Mimoriadne diskutovanou témou nedávnej minulosti aj teraz je budovanie a nebudovanie širokorozchodnej železnice. Náklady na výstavbu sú cca od 5 do 6 mld. eur, vybudovanie širokorozchodnej trate je otázka nielen financií, ale čo prináša so sebou. A je tu viacej otáznikov. Budujeme prekladiská, kontajnerové prekladiská v Košiciach, v Žiline, v Bratislave a možno v Leopoldove. Aká je kompatibilita dopravy so širokorozchodnou traťou našich železníc? Budujeme na jednej strane, zosilňujeme, budujeme naše prekladiská, na druhej strane nie sme s týmito železnicami nijakým spôsobom kompatibilní. Aká bude zamestnanosť napríklad ľudí v Čiernej nad Tisou? Nie je jedno, či ostáva prekládka sypkého materiálu v Čiernej nad Tisou alebo sa zruší. Alebo čo podnikneme v tom smere, ak tieto veci sa vybudujú? Ja viem, že to nebude z jedného dňa na druhý, je to otázka financií, samozrejme, otázka aj ekonomická. Čo sa týka Slovenskej republiky, otázka je taká, či je to pre nás nutnosť, alebo či je to vízia do budúcna. Aké sú teda istoty občanov Slovenskej republiky? Istota straty pracovných miest, ďalších pracovných miest v južných regiónoch. Na otázku budovania širokorozchodnej trate je potrebné hľadať odpoveď aj ohľadom na všetky iné faktory, ktoré môžu ovplyvniť život v prvom rade našich občanov a najmä ich kvalitu. V krátkosti by som ešte na záver môjho vystúpenia, nechcem už dlho hovoriť. Prebiehajú majstrovstvá sveta v hokeji, za chvíľu bude olympiáda, viem, že ešte sa nikto neozval v tomto pléne k tomu, že športový program, či existuje, alebo neexistuje. Vo výbore o športovom programe pána ministra odznelo, že sa bude stavať národný futbalový štadión. Myslím si, že toto je málo pre nás, keď sme o zdravotníctve tu toľko hovorili, aké je to drahé, aké je to zlé, tak si myslím ako bývalý športovec, že šport je prvý krok k tomu, aby sme predchádzali chorobám a predchádzali všetkému tomu, o čom sme tu rozprávali. Takže je tu veľká možnosť vlády, myslím si, že skĺbiť tento celý slovenský šport, ktorý je dosť rozhádzaný, zabezpečuje vnútro, školstvo aj armáda. Myslím, že toto nie je dobré. Samozrejme malo by to byť pod jedným úradom, mal by to zastrešovať jeden úrad, nie tri ministerstvá, ale samozrejme aj s tým rozpočtom, ako všetky tri ministerstvá majú. Vrátiť financovanie Tiposu. Aké finančné prostriedky chceme dostať do športu? Ešte ani jedna vláda podľa zákona, čo sa týka športu, ho nenaplnila. Blíži sa olympiáda a myslím si, že aj tomuto by sme mali trošku venovať väčšiu pozornosť a niečo podniknúť v tom, aby naši športovci neutekali do zahraničia, aby nejakú istotu mali po tom, ako skončia olympijské hry, ako im skončí športová kariéra, aby mali nejakú istotu. Takže je tu, myslím, teraz možnosť. A my tiež v komisii pre školstvo a šport pre to všetko spravíme. Ďakujem veľmi pekne.