Beluský, Martin, poslanec NR SR (2018-02-14):
Ďakujem za slovo. Vážený pán podpredseda, vážené panie poslankyne, páni poslanci, tento návrh zákona, ktorého cieľom je zníženie počtu poslancov zo 150 na 100, predkladáme na rokovanie Národnej rady toto volebné obdobie druhýkrát. Napriek tomu, že sme použili vtedy aj teraz silné argumenty v prospech tohto návrhu, napriek tomu, že to mali vo svojom volebnom programe aj iné súčasné parlamentné politické strany, získali sme pri prvom hlasovaní iba 19 hlasov za tento návrh. Boli sme dokonca vtedy a dokonca aj dnes obvinení z toho, že by tým bola alebo mohla byť znížená efektivita práce Národnej rady, no najmä jej výborov, ktorých je v súčasnosti dnes spolu 19. O znížení efektivity Národnej rady nemožno skutočne hovoriť, stačí sa prísť pozrieť do rokovacej sály mimo 11.00 hod. a 17.00 hod., kedy sa tu všetci kvôli hlasovaniu zídeme. Sála sa mimo týchto hodín nedá nazvať ani poloprázdnou, pretože sa tu priemerne zdržuje iba niekoľko desiatok poslancov, preto by rokovanie Národnej rady pri znížení celkového počtu poslancov nebolo nijakým spôsobom ovplyvnené. Pri zachovaní súčasného počtu výborov by, samozrejme, došlo k zníženiu jednotlivých členov. Dovolím si ale tvrdiť, že by rozloženie poslancov vo výboroch odrážalo politické sily oveľa reálnejšie, ako je tomu dnes pri celkovom počte poslancov 150. V súčasnosti máme 12 vecných výborov a 7 ostatných výborov. Medzi ostatné výbory patria osobitný kontrolný výbor na kontrolu činnosti NBÚ, SIS, vojenského spravodajstva, výbor na preskúmavanie rozhodnutí NBÚ, mandátový a imunitný výbor, výbor pre nezlučiteľnosť funkcií a výbor pre európske záležitosti. V týchto výboroch je zaradených dokopy 95 poslancov, to znamená, že by ich súčasný počet, ako aj počet členov v jednotlivých výboroch mohol zostať aj pri celkovom počte poslancov 100 zachovaný bez zmien. Iná situácia by nastala vo vecných výboroch, ktorých máme v súčasnosti dokopy 12, a to ústavnoprávny výbor, výbor pre financie a rozpočet, pre hospodárske záležitosti, pre pôdohospodárstvo a životné prostredie, pre verejnú správu a regionálny rozvoj, pre sociálne veci, pre zdravotníctvo, pre obranu a bezpečnosť, zahraničný výbor, výbor pre vzdelávanie, vedu, mládež a šport, pre kultúru, médiá a pre ľudské práva a národnostné menšiny. V týchto dvanástich výboroch musí byť zaradený každý poslanec práve jedenkrát okrem predsedu Národnej rady. Celkový počet členov v týchto dvanástich výboroch je teda 149. Vo všetkých výboroch okrem zahraničného má koalícia väčšinu. Ak by sa počet týchto výborov zachoval a celkový počet poslancov by bol 100, tak by sa znížil priemerný počet členov z 12,4 na 8, 25 člena na jeden výbor, čiže žiadna zásadne veľká zmena. Rozdelenie síl medzi koalíciou a opozíciou by vo výboroch vyznalo nasledovne. Ak by koalícia mala v Národnej rade tú najmenšiu možno väčšinu, teda 51 poslancov, tak by mala väčšinu iba v jednom výbore a v ostatných dvanástich výboroch, v ostatných jedenástich výboroch by bol stav vyrovnaný. To by bol presný obraz rozloženia politických síl po parlamentných voľbách, pretože stav 51 na 49 je úplne vyrovnaný. Na to, aby koalícia mala väčšinu vo všetkých výboroch, musela by v parlamentných voľbách získať 61 %, čo je zároveň aj ústavná väčšina. Znovu by rozloženie poslancov vo výboroch podrážal presne obraz rozloženia politických síl po parlamentných voľbách, a teda vôľu voličov. Keď to celé zhrniem, tak zníženie počtu poslancov zo 150 na 100 by v žiadnom prípade neznížilo efektivitu práce pléna Národnej rady a výbory Národnej rady by reálnejšie odrážali výsledky parlamentných volieb. O ďalších dôvodoch a výhodách tohto zákona už hovoril kolega Uhrík, a ja vás preto prosím o podporu nášho návrhu zákona. Ďakujem za pozornosť.