M. Dzurinda, predseda vlády SR: (2004-05-13):
Dovoľte mi, aby som vás v siedmich bodoch informoval, prečo sme sa takto rozhodli. Predovšetkým preto, že nemáme záujem na zhoršovaní slobodného pohybu osôb, ale práve naopak. Máme záujem na tom, aby sa trh práce v Európskej únii čo najskôr a najrýchlejšie liberalizoval, aby v jednotlivých členských krajinách sa čo najskôr vytvárali predpoklady na slobodný, absolútne voľný pohyb osôb nielen za turistikou, ale aj za prácou. Došli sme k záveru a presvedčeniu, že recipročné opatrenia by boli skôr nervóznym gestom ako reálnou potrebou. Druhým dôvodom nášho rozhodnutia je poznanie, že krajiny Európskej únie neporušili žiadne pravidlo dohodnuté v Zmluve o pristúpení Slovenskej republiky k Európskej únii. Neporušili žiaden dohovor, žiaden predpis, žiadne pravidlo, len využívajú niektoré krajiny viac, niektoré menej, dá sa povedať, že v zásade rozdielne, tú škálu, ktorá bola vyrokovaná, dohodnutá a vzájomne podpísaná. Tretím dôvodom je fakt, že odborné útvary neočakávajú hromadný prílev pracovnej sily zo súčasných členských štátov na slovenský trh práce, ktorý by ohrozil jeho situáciu. Môžem vám ponúknuť niekoľko orientačných čísel, ktoré hovoria o tom, koľko Slovákov pracuje v krajinách Európskej únie a naopak. Tak napríklad k 31. decembru, to budú čísla minulého roku, tak napríklad na Slovensku pracovalo 29 Belgičanov, ale v Belgicku 221 Slovákov. V Holandsku pracovalo 602 Slovákov a u nás len 36 Holanďanov. Z Írska sme zamestnávali 18 osôb, ale v Írsku pracovalo 485 našich ľudí. Nezamestnávali sme žiadneho občana Luxemburska, ale v Luxembursku pracovalo 74 našich ľudí. S Nemeckom je to pomer 373 Nemcov na Slovensku k 11 404 Slovákom v Nemecku. Podobne je to povedzme v proporcii aj voči Rakúsku, 152 Rakúšanov na Slovensku, ale 5 817 Slovákov v Rakúsku. Tieto proporcie jednoznačne hovoria o tom, že je dopyt po práci v zahraničí a omnoho menej výrazný je záujem alebo dopyt pracovníkov z členských štátov Európskej únie pracovať na Slovensku. Ďalším, štvrtým dôvodom, prečo sme sa rozhodli tak, ako sme sa rozhodli, je skutočnosť, že sa usilujeme o získavanie priamych zahraničných investícií. Snažíme sa vnútornými reformami, daňovou, sociálnou politikou, inými politikami vytvárať pracovné miesta doma, ale v súčasnom štádiu je nesmierne cenné a dôležité aj získavanie priamych zahraničných investícií. Podľa nášho názoru zavádzanie recipročných opatrení by bolo skôr kontraproduktívne, pretože by predstavovalo administratívne prekážky zamestnávania. Iste nemusím zdôrazňovať, aké by to bolo nepríjemné zistenie pre pracovníkov Peugeota, Citroëna alebo niektorých ďalších významných veľkých investícií, keby odrazu zistili, že iba kvôli nejakej symetrii alebo z nervozity musia podstúpiť úkony, s ktorými pri rozhodovaní sa o vstupe na naše územie nepočítali. Ďalším dôvodom nášho rozhodnutia je skutočnosť, že uplatnením recipročných opatrení by narástli administratívne náklady v rezorte ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny. To znamená náklady na úradoch práce, sociálnych vecí a rodiny, náklady spojené s vydávaním povolení na zamestnávanie pre občanov členských štátov Európskej únie. Ďalším dôvodom je skutočnosť, že Zmluva o pristúpení Slovenska k Európskej únii ponecháva Slovensku možnosť reagovať na prípadné prijatie ochrannej klauzuly voči novým členským štátom v prípade vážneho ohrozenia alebo narušenia nášho trhu práce. No a nezanedbateľná je aj skutočnosť, že občania Slovenskej republiky koniec koncov tak, ako som to uviedol na tých niektorých príkladoch, majú aj dnes možnosť zamestnať sa a táto možnosť sa neobmedzuje, neumenšuje, ale, naopak, sa zvyšuje. Deje sa tak na základe bilaterálnych dohôd, ktoré má urobené Slovensko s krajinami Európskej únie. Tieto dohody hovoria buď o kvótach, ktoré má Slovensko voči týmto krajinám, alebo sa to rieši individuálnymi žiadosťami a individuálnymi rozhodnutiami, individuálnymi povoleniami. Chcem vám oznámiť, že túto tému som mnohokrát otváral a otváram aj bilaterálne a naposledy, keď boli v Bratislave premiéri Belgicka a Holandska, tak obaja ma ubezpečili, že na budúci rok budú tie kvóty alebo počet individuálnych pracovných povolení vyššie, ako boli tohto roku, ako boli v minulých rokoch. A rovnako sa nám dostáva ubezpečenia, že ak by tie stanovené kvóty nestačili a naši ľudia mali reálne prácu, že je vôľa riešiť tento záujem individuálne. Teda počet našich pracovníkov v krajinách Európskej únie narastá a máme nástroje aj v týchto súčasných podmienkach, ako im umožniť zamestnanie, ak sa im takáto možnosť reálne črtá. Panie poslankyne, páni poslanci, verím, že práve takýto racionálny postoj povedie k rýchlejšej liberalizácii trhu práce. Myslím, že ta rozumnosť sa prejavila napríklad aj v tom, že len pred niekoľkými dňami švédsky parlament zrušil rozhodnutie vlády, ktorá chcela zaviesť prechodné opatrenie na dva roky, a po rozprave vo švédskom parlamente aj vzhľadom na reformy, aj vzhľadom na získavanie investícií na Slovensku švédsky parlament toto rozhodnutie vlády zrušil a vo Švédsku od 1. mája, podobne ako v Británii, ako v Írsku, prakticky nie sú prekážky pre zamestnanie našich občanov. Myslím, že práve takýto prístup povedie aj v ďalších krajinách, že neuplatnia nieže to celé sedemročné obdobie, ale ani obdobie podstatne kratšie. Koniec koncov niektorí kolegovia mi to aj v rozhovoroch hovoria, že sú ochotní už po prvom roku trh práce voči novým krajinám otvoriť. Myslím, že istým svedectvom o tom, že sme sa rozhodli pre racionálny a správny postoj, svedčí aj to, že podobne sa k problému postavilo aj ďalších sedem krajín, ktoré spolu s nami vstupovali do Európskej únie. A že z desiatich štátov sú len dva také, ktoré zavádzali recipročné opatrenia. Samozrejme, náš postoj znamená aj to, že presadzujeme a naďalej budeme presadzovať skrátenie prechodných období, ktoré si niektoré krajiny zvolili. Budeme sa usilovať, aby toto prechodné obdobie trvalo minimálne. Budeme sa tak usilovať a usilujeme sa tak na všetkých úrovniach. Viackrát som takto vystúpil aj na samitoch Európskej únie, takto vystupuje minister zahraničných vecí, takto vystupuje minister práce, sociálnych vecí a rodiny a v tomto úsilí budeme aj naďalej pokračovať. Chcel by som vás, opäť ako príklad, len informovať, že o našom rozhodnutí informoval minister zahraničných vecí 29. apríla všetky veľvyslanectvá členských štátov Európskej únie, ktoré sú u nás akreditované, a oboznámil ich aj s vyhlásením vlády, ktoré k danej téme znie takto: „V súvislosti s nadchádzajúcim členstvom Slovenskej republiky v Európskej únii od 1. mája 2004 vláda Slovenskej republiky vyjadruje svoj zásadný nesúhlas s opatreniami, ktoré prijímajú súčasné členské štáty na zamedzenie prístupu občanov nových členských krajín na svoje pracovné trhy. Problematika otvorenia pracovných trhov pre nové členské štáty Európskej únie po vstupe do EÚ bola viac než dostatočne diskutovaná v rámci prístupových negociácií, kedy viaceré členské štáty mali počas rokovaní iný, otvorenejší prístup. Obavy s voľným pohybom pracovníkov existovali už pri predchádzajúcich rozšíreniach Európskej únie, avšak v konečnom dôsledku sa nepotvrdili. Vláda Slovenskej republiky apeluje na členské štáty Európskej únie, aby nedali priestor predsudkom a vychádzali z reálnych predpokladov migrácie, keďže prechodné obdobia nie sú zdôvodniteľné ani politicky. Slovenská republika je zástancom štyroch základných slobôd garantovaných občanom Európskej únie, čoho dôkazom sú uskutočňované reformy v našej krajine. K implementácii cieľov stanovených lisabonskou stratégiou, ku ktorým sa Slovenská republika jednoznačne hlási, je otvorený, flexibilný a jednotný trh práce Európskej únie, je jednou zo základných podmienok pre dosiahnutie kohézie a udržateľného rozvoja Európskej únie v podmienkach rozšírenej Európskej únie. Vláda Slovenskej republiky napriek opatreniam, ktoré členské štáty EÚ prijímajú na zamedzenie prístupu slovenských občanov na svoje trhy práce, oznamuje, že trh práce Slovenskej republiky otvára pre všetkých občanov Európskej únie bez obmedzenia.“ Dámy a páni, presadzujeme záujmy občanov Slovenskej republiky. Snažíme sa ich však presadzovať tak, aby sme dosahovali pozitívne výsledky, nie aby sme prijímali kontraproduktívne opatrenia. Verím, že už prvé mesiace nášho začlenenia alebo vstupu do Európskej únie potvrdia, že nevstupujeme do Európskej únie preto, že chceme masívne zaplavovať trhy práce členských štátov Európskej únie, ale aby sme, využijúc solidaritu a ďalšie možnosti príležitostí, ktoré náš vstup ponúka na to, aby pracovných príležitostí pribúdalo najmä u nás doma, dokázali, že nie sme žiadnou hrozbou pre Európsku úniu, ale naopak, že sme pre ňu prínosom. Ďakujem pekne. (Potlesk.)