P. Kubovič, poslanec: (2007-11-29):
Vážené dámy, vážení páni, vážené kolegyne, kolegovia, skôr ako sa začnem venovať tomu, čo mám pripravené, nedá mi, aby som sa nevrátil možno k tomu, čo tu odznelo, aj keď nie som tiež odborník na poľnohospodárstvo, ale z úst pána poslanca Záhumenského. Pán poslanec, vy ste vlastne v tej svojej reči, tak ako som si to aj poznačil a jednoducho aj to tak vyznievalo, naozaj aj za vznik veľkých fariem dokonca, ktorý ste označili za veľký nezmysel, označili pomaly aj nášho bývalého predsedu vlády pána Dzurindu. Ja by som vám chcel len pripomenúť, že v tých 40. a 50. rokoch to boli práve červení komunisti, ktorí robili kolektivizáciu a brali ľuďom pozemky, aby mohli na nich spoločne hospodáriť a čo je najsmutnejšie, že dnes práve tie pozemky a tie družstvá sú práve v rukách takých ľudí, ktorí sa na tomto podieľali. Ak vy s tým súhlasíte a vám sa to páči, tak nemôžem inak povedať ako to, že asi patríte k nim. To je to, čo sa mi žiadalo povedať na túto adresu, pretože v rámci dvoch minút by som asi nemal šancu povedať. A určite je na Slovensku veľa rodín, ktoré by dodnes možno ešte sa venovali tomu farmárstvu, ale takí ľudia, ako ste vy, ich okradli. A zničili ste týmto celé slovenské poľnohospodárstvo, nad ktorým tu toľko plačete. Ale teraz mi dovoľte, aby som sa vrátil k tomu, čo som mal v záujme a čo som chcel v týchto pár minútach, ktoré mám, ktoré si chcem vziať a mať k dispozícii, povedal. Rád by som sa vyjadril teda aj ja k návrhu rozpočtu na roky 2008 až 2010. Chcel by som sa krátko venovať niektorým, alebo jednej z častí tohto rozpočtu a to je finančným dotáciám a prostriedkom z Európskej únie. Či sa vám to páči, alebo nie, predchádzajúca vláda, tak ako to dnešná koalícia používa, pravicová Dzurindova druhá vláda v roku 2006 vyjednala pre Slovensko v rámci druhého programovacieho obdobia, z ktorého bude mať možnosť Slovenská republika čerpať finančné prostriedky a finančnú pomoc z Európskej únie, finančné prostriedky v hodnote viac ako 400 miliárd korún. Týchto 400 miliárd korún je k dispozícii pre Slovenskú republiku v období rokov 2007 až 2013. V predkladacej správe v časti 5 rozpočtu, ktorý je predkladaný dnes do Národnej rady, ktorá má názov Príjmy zo všeobecného rozpočtu Európskej únie a spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu v rámci programovacieho obdobia 2007 až 2013 na roky 2008 až 2010 sa hovorí, a dá sa vlastne vyčítať o schopnostiach tejto vlády, teda tej vašej, keď to takto chcete, ako dokáže s týmito prostriedkami naložiť počas tohto obdobia. Z tabuľky č. 7 je zrejmé a jasné nasledovné: Čerpanie v roku 2008 v hodnote 18,311 408 miliárd korún. V roku 2009 45 miliárd, v roku 2010 zhruba 70, niečo vyše 70 miliárd korún. Sčítané a podčiarknuté za obdobie rokov 2008, teda tri roky tejto vlády, predpokladá čerpať sumu v hodnote 133, zhruba 133,5 miliardy slovenských korún. Čiže, na konci roku 2010, keď budeme mať v rámci plánovacieho obdobia, o ktorom som hovoril, za sebou 4 roky z tohto obdobia, kedy Slovensko má možnosť čerpať viac ako 400 mld. Sk, dnešná vláda v rámci troch rokov, ktoré má dispozícii, počíta s čerpaním k tomuto dátumu vo výške zhruba 133,5 miliárd Sk. Dovolím si v tejto chvíli položiť jednu otázku pri týchto číslach. Na konci roka 2010 budeme mať za sebou teda viac ako polovicu obdobia, v rámci ktorého môžeme tieto peniaze čerpať a vlastne finančné prostriedky plánované sú naplánované ani nie 30 % čerpania z tejto finančnej čiastky. Otázka znie, prečo si vláda dáva také nízke ciele v rámci tohto plánovacieho obdobia alebo prečo vlastne také slabé čerpanie má záujem vláda robiť v tomto trojročnom plánovacom období. Keď som chcel poznať pravdu, musel som sa pozrieť aj na skutočnosti, ktoré tomuto všetkému predchádzajú a predchádzali. Predchádzajúca vláda schválila Národný strategický a referenčný rámec dňa 17. 5. 2006 ako výsledok dvojročnej práce a konzultácií. Po nástupe novej vlády, samozrejme, jej hlavným heslom bolo, čo bolo za Dzurindu, nič nie je dobré, schválila si aktualizovaný Národný strategický rozvojový rámec dňa 6. 12. 2006. Tento bol dňa 12. 12. 2006 predložený Európskej komisii. Negociácie s Európskou komisiou začali 27. 2. 2007 a dňa 29. 6. 2007 bol zaslaný na Európsku komisiu prepracovaný Národný strategický referenčný rámec na základe pripomienok komisie. V dôsledku týchto ničím neodôvodnených zmien bola Slovenská republika posledná zo štátov V4, ktorej bol Národný strategický referenčný rámec schválený a bolo to dňa 17. 8. 2007. Dovolím si poznamenať, že v tomto termíne po Slovensku už v rámci Európskej únie zostali len tri krajiny v rámci Európskej únie, ktoré tento rámec nemali schválený. Bolo to Fínsko, Lotyšsko a Luxembursko. Čo je dôležité, je to, že dôsledkom tejto zmeny sa v roku 2007 nečerpali žiadne prostriedky a spôsobila sa tým strata jedného roka a oneskorené čerpanie štrukturálnych fondov. V dôsledku týchto udalostí, o ktorých hovorím, je možné očakávať, že prvé výzvy budú zverejnené, ak sa podarí, možno v decembri 2007, teda úplne na konci tohto roka, ale skôr sa dá predpokladať začiatkom tohto roka, začiatkom roka 2008, pardon. Vyhodnotenie prvých projektov je možné očakávať koncom prvého polroku 2008, podpis zmlúv v druhom polroku 2008, skôr zrejme ku koncu roku 2008, potom budú následne prebiehať verejné obstarávania, ktoré budú prebiehať v prvej polovici roku 2009. Tak isto môžeme očakávať zahájenie tých projektov, ktoré budú na začiatku prijaté, zahájenie realizácie prvých projektov. Reálne preplácanie faktúr a čerpanie peňazí môžeme očakávať koncom roku 2009 alebo v druhej polovici, ak chcete, roku 2009. Ukončenie prvých projektov je možné očakávať niekde až v roku 2010. Pri zachovaní tohto súčasného modelu, ktorý sa dá predpokladať a schvaľovanie žiadostí a projektov môže byť v roku 2010 nakontrahovaných maximálne 30 až 40 % disponibilných prostriedkov a vyčerpaných bude maximálne 20, ale ja osobne predpokladám, že reálne asi 10 % z finančných prostriedkov, ktoré máme k dispozícii. Treba povedať, že z tohto jednoznačne hrozí, že Slovenská republika nebude schopná vyčerpať v plnej výške viac ako 400 miliárd Sk. Inak povedané, hrozí, že Slovenská republika neprijme zhruba 200 až 270 miliárd Sk z pomoci Európskej únie, ktorú pre, dá sa povedať, Slovensko zabezpečila pri rokovaniach druhá Dzurindova vláda. Kládol som si otázku, prečo si vláda dáva takéto slabé, nazvem to, návrhy na čerpanie a snažil som sa pomôcť si teda tým, čo je asi tak, ako sa píše v úvode tohto predkladaného rozpočtu, že vychádza z programového vyhlásenia vlády. V programovom vyhlásení vlády v časti Využívanie fondov Európskej únie sa píše v jednotlivých odsekoch a dovolím si citovať v tejto chvíli tri odseky z tohto programového vyhlásenia v danej oblasti. Citujem: „Vláda Slovenskej republiky v spolupráci s orgánmi územnej samosprávy vytvorí podmienky na efektívne a transparentné využívanie fondov Európskej únie v súlade so všetkými predpismi Európskej únie a Slovenskej republiky najmä s cieľom vyrovnávania hospodárskych a sociálnych disparít medzi regiónmi Slovenskej republiky pri dosiahnutí maximálneho čerpania týchto fondov.“ V ďalšom odseku, opäť citujem, sa píše: „Súčasne vytvorí optimálne podmienky a mechanizmy pre efektívne čerpanie finančných prostriedkov zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu v rámci nového programovacieho obdobia 2007 až 2013 prostredníctvom zavedenia vhodného systému finančného riadenia, pritom bude hľadať vhodné formy zapojenia územnej samosprávy do tohto procesu.“ Predtým, ako prečítam ten tretí odsek, ktorý mám v záujme vám pripomenúť, pretože vy ste boli tí, páni poslanci z koalície, ktorí ste za toto programové vyhlásenie hlasovali. Ak ste si všimli, v obidvoch týchto odsekoch sa veľa hovorí o spolupráci so samosprávou, hovorí sa o tom, že prostriedky majú byť použité na vyrovnávanie regionálnych rozdielov, že jednoducho samospráva bude tá, s ktorou sa bude pri týchto veciach komunikovať. Myslím si, že všetkým v Slovenskej republike sú známe všetky vaše problémy, ktoré sa s týmto dejú, ktoré hovoria o tom, že samospráva je presne opačne odstavovaná od všetkých týchto informácií. Je to robené v úplne inom rúšku, teda bez samosprávy a bez jej možných vplyvov. V tejto súvislosti si dovolím prečítať ten tretí odsek, ktorý dokonca šiel ďalej, ako hovoriť o spolupráci, a hovorí o tom, že dokonca v zámere v programovom vyhlásení vlády bolo, že sa vytvoria pre kraje jednotlivé operačné programy a ten odsek, ak o tom neviete, vážení páni poslanci z koalície, veľmi rád vám ho pripomeniem v znení, ako je uvedený v programovom vyhlásení. Citujem: „Na základe skúseností zo skráteného programového obdobia 2004 až 2006 bude popri práci centrálnych administratívnych štruktúr vytvorený rámec pre postupný prechod plnej zodpovednosti samosprávnych krajov za implementáciu uceleného“, opakujem, „uceleného operačného programu príslušného regiónu. K tomuto bude vytvorený príslušný inštitucionálny rámec.“ Ja sa pýtam: To už to programové vyhlásenie pri vytváraní rozpočtu nemá pre vás žiadnu hodnotu? Načo ste si ho potom schvaľovali? Vedeli ste sa vzájomne dohodnúť v rámci koalície na časti programového vyhlásenia, pretože papier znesie veľa, ale realita je úplne iná. Jednoznačne sa ukazuje, že všetko v tejto oblasti chcete robiť centrálne a ešte sa ani neviete dohodnúť medzi sebou, ktoré ministerstvo, resp. minister ktorej strany bude mať danú oblasť v gescii. Už vás vôbec netrápi, že samospráva v regiónoch je úplne mimo. Najsmutnejšie je, že týmito krokmi ohrozujete, tak ako som povedal, čerpanie viac ako 200 a ž 270 miliárd Sk, ktoré nemusia prísť na Slovensko v rámci rokov 2007 až 2013. Dovolím si pripomenúť, že aj v predvolebnom čase, aj v prechádzajúcom volebnom období boli to práve zástupcovia politickej strany Smer, ktorí najviac poukazovali a hovorili o tom, ako sa budú starať o vyrovnávanie regionálnych rozdielov. Ja som si programové vyhlásenie aj v tejto časti prečítal dostatočne podrobne, kde sa hovorí o tom, ako chcete spracúvať všelijaké vízie, dokumenty, doklady a, bohužiaľ, v tejto snemovni som sa ničoho do dnešných dní z tohto nedožil. Dovoľte mi, aby som vám na záver položil možno takú rečnícku otázku. Podľa vás aj za to, že na Slovensko nepríde ďalších 200 až 270 miliárd korún, ak budete pokračovať ďalej tak, ako to vychádza z jednotlivých dokumentov, o ktorých som hovoril, aj za to bude zodpovedná druhá Dzurindova vláda? Bude zodpovedná za to, že vybojovala pre Slovensko viac ako 400 miliárd korún? Ďakujem.