Saková, Denisa, ministerka vnútra SR (2018-10-17):
Ďakujem veľmi pekne za slovo. Vážená pani podpredsedníčka, vážené, vážené dámy, teda vážení páni poslanci. Dovoľte mi, aby som teda uviedla predložený návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore. Predložený návrh zákona bol vypracovaný na základe programového vyhlásenia vlády, v ktorom sa vláda zaviazala presadzovať inštitucionálne posilnenie nezávislosti kontroly činnosti ozbrojených zborov, vytvoriť podmienky pre vznik odboru na prokuratúre, ktorý bude osobitne dohliadať na postihovanie trestnej činnosti príslušníkov ozbrojených zborov a posilniť kompetenciu Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre obranu a bezpečnosť v oblasti dohľadu nad dodržiavaním zákonnosti postupov príslušníkov ozbrojených zborov. Okrem toho sa na základe programového vyhlásenia majú vytvoriť podmienky pre posilnenie parlamentnej kontroly menovania prezidenta Policajného zboru formou verejného vypočutia pred menovaním a obmedzenie možností jeho odvolania na zákonom ustanovené dôvody. V súlade s cieľom posilnenia nezávislosti kontroly ozbrojených zborov sa v zákone o Policajnom zbore kreuje samostatný útvar Policajného zboru – Úrad inšpekčnej služby, ktorý bude vyšetrovať trestnú činnosť príslušníkov ozbrojených bezpečnostných zborov, teda príslušníkov Policajného zboru a Zboru väzenskej a justičnej stráže. Úrad inšpekčnej služby bude tiež kontrolovať zákonnosť postupu príslušníkov Policajného zboru mimo trestného konania. Riadenie tohto úradu je vyčlenené z pôsobnosti prezidenta Policajného zboru a je zverené riaditeľovi Úradu policajnej inšpekcie, ktorý sa bude zodpovedať vláde. Okrem toho sa priamo v Trestnom poriadku vyšetrovatelia zaradení na Úrade inšpekčnej služby definujú ako samostatný orgán činný v trestnom konaní a prostredníctvom zmien v zákone o prokuratúre sa ustanovuje pôsobnosť krajskej prokuratúry v trestnom konaní vo veciach trestných činov príslušníkov ozbrojených bezpečnostných zborov. Novela zákona o štátnej službe Policajného zboru napĺňa taktiež záväzok posilniť parlamentnú kontrolu menovania prezidenta Policajného zboru, obmedziť možnosti jeho odvolania. Prezidenta Policajného zboru síce bude naďalej menovať minister vnútra, ale iba z kandidátov, ktorí úspešne prešli výberovým dvojkolovým konaním pred odbornou komisiou a s ktorými súhlasil aj Výbor Národnej rady pre obranu a bezpečnosť. Zákonom bude tiež stanovené jeho funkčné obdobie na 4 roky, pričom do tejto funkcie môže byť menovaný opätovne iba raz. Okrem dôvodov na odvolanie prezidenta Policajného zboru z funkcie, ktoré vyplývajú zo straty exaktne stanovených podmienok na výkon funkcie, môže odvolať aj brannobezpečnostný výbor na odôvodnené, písomné odôvodnenie ministra vnútra. Tieto dôvody však musí, ako som povedala, odobriť výbor pre obranu a bezpečnosť a môže odvolať prezidenta trojpätinovou väčšinou. V súvislosti s transparentnejším výberom prezidenta Policajného zboru aj ustanovením taxatívnych dôvodov na jeho odvolanie sa posilňuje aj samotné postavenie prezidenta Policajného zboru, pretože vnútornú organizáciu a náplň činnosti útvarov jednotlivých organizačných štruktúr Policajného zboru bude minister vnútra určovať len na základe návrhu prezidenta Policajného zboru. Na rozdiel od súčasného stavu už nebude môcť minister vnútra vybrať z riadiacej pôsobnosti prezidenta Policajného zboru útvary Policajného zboru, ktoré sa podieľajú na odhaľovaní a vyšetrovaní trestných činov. S cieľom zvýšiť transparentnosť vykonávania kontroly správnosti vybavovania sťažností smerujúcich proti postupu príslušníkov ozbrojených bezpečnostných zborov sa navrhuje zaviesť do zákona o sťažnostiach osobitnú parlamentnú kontrolu ich vybavovania. V prípade, že boli využité všetky v súčasnosti existujúce mechanizmy na prešetrenie sťažnosti, respektíve prekontrolovanie správnosti jej vybavenia a napriek tomu sťažovateľ nie je spokojný s výsledkom vybavenia sťažnosti, bude sa môcť obrátiť na príslušný výbor Národnej rady slovenskej republiky, aby postup orgánu verejnej správy preskúmal. Výbor v prípade zistenia porušení pri vybavovaní sťažnosti bude postupovať podľa príslušných ustanovení zákona o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky. Okrem problematiky menovania a odvolávania funkcionárov v Policajnom zbore sa do zákona o štátnej službe príslušníkov Policajného zboru zavádza aj nový druh štátnej služby a to štátna služba kadeta. Podľa súčasnej právnej úpravy sa do služobného pomeru z hľadiska veku môže prijať len občan Slovenskej republiky starší ako 21 rokov. Zavedením štátnej služby kadeta bude možné prijímať do štátnej služby občanov od 18 rokov, teda aj bezprostredne po získaní stredoškolského vzdelania a účelom štátnej služby kadeta bude len získanie policajného vzdelania. Po jeho úspešnom ukončení sa kadet zaradí do prípravnej štátnej služby, čo znamená, že bude plynulo pokračovať v služobnom pomere. Doba štúdia počas štátnej služby kadeta sa pritom započítava do prípravnej štátnej služby, čím sa v tomto prípade celková doba prípravnej služby, ktorá je vo všeobecnosti dvojročná, skráti na polovicu. Vážená pani podpredsedníčka, vážení páni poslanci, dovoľujem si vás požiadať o podporu predloženého návrhu zákona.