Petrík, Simona, poslankyňa NR SR (2017-10-17):
Dobre, takže druhá časť pozmeňujúceho návrhu. 2. V čl. I sa za bod 7. vkladajú nové body 8. až 11., ktoré znejú: „8. V § 49 odsek 2 písmeno d) znie: „d) otec dieťaťa po dohode s matkou dieťaťa, najskôr po uplynutí šiestich týždňov odo dňa pôrodu, a matka nepoberá materské na to isté dieťa alebo rodičovský príspevok,“. 9. V § 54 sa za odsek 5 vkladá nový odsek 6 ktorý znie: „(6) Rozhodujúce obdobie na zistenie denného vymeriavacieho základu na určenie výšky materského zamestnankyne, ktorej zamestnávateľ upravil pracovný čas na kratší pracovný čas v období, kedy poberala materské alebo rodičovský príspevok sa zisťuje ku dňu tejto úpravy, ak je to pre zamestnankyňu výhodnejšie.“. Doterajšie odseky 6 až l0 sa označujú ako odseky 7 až 11. 10. Paragraf 57 odsek 4 znie: „(4) Pravdepodobný denný vymeriavací základ zamestnanca a povinne nemocensky poistenej samostatne zárobkovo činnej osoby, ktorí nemali v rozhodujúcom období vymeriavací základ na platenie poistného na nemocenské poistenie z dôvodu poberania nemocenského alebo materského, prerušenia povinného nemocenského poistenia zamestnanca z dôvodu čerpania rodičovskej dovolenky alebo z dôvodu prerušenia povinného nemocenského poistenia samostatne zárobkovo činnej osoby, ktorá má nárok na rodičovský príspevok, je jedna tridsatina vymeriavacieho základu, z ktorého by sa platilo poistné na nemocenské poistenie za kalendárny mesiac, v ktorom vznikol dôvod na poskytnutie nemocenskej dávky; § 55 ods. 2 platí rovnako.“. 11. V § 57 sa za odsek 4 vkladá nový odsek 5 ktorý znie: „(5) Pravdepodobný denný vymeriavací základ určený podľa odseku 4 v prípade zamestnanca, ktorý poberal v rozhodujúcom období alebo pred rozhodujúcim obdobím materské, je najmenej denný vymeriavací základ alebo pravdepodobný vymeriavací základ z ktorého bolo určené predchádzajúce materské; § 55 ods. 2 platí rovnako.". Doterajší odsek 5 sa označuje ako odsek 6.	Doterajšie body sa primerane prečíslujú. Účinnosť navrhovaných bodov sa navrhuje 1. januára 2018, čo sa primerane premietne do ustanovenia o účinnosti zákona. A teraz, ak dovolíte, odôvodnenie k tomuto druhému bodu alebo druhej časti. Takže k bodu 8. Podľa platného znenia § 49 ods. 2 písm. d) si otec dieťaťa nemôže uplatniť nárok na svoje materské v prípade, ak súčasne poberá materské matka. Toto ustanovenie je logické v prípade, ak by si chcel otec uplatniť nárok na svoje materské vtedy, ak súčasne poberá materské matka na to isté dieťa. Nie je však najmenší dôvod brániť otcovi uplatniť si nárok na svoje materské pri staršom dieťati vtedy, ak matka poberá materské na ďalšie novonarodené dieťa, respektíve v čase pred pôrodom ďalšieho dieťaťa. Preto sa navrhuje, aby si otec mohol uplatniť nárok na materské aj v prípadoch, kedy matka poberá materské na druhé dieťa. K bodu 9, k reťazovým pôrodom. Pri tzv. reťazových pôrodoch sa v praxi stáva, že sa matka počas rodičovskej dovolenky dohodne so zamestnávateľom na predčasnom návrate do zamestnania s tým, že pracovný čas sa v súlade s § 164 ods. 2 Zákonníka práce upraví na kratší pracovný čas. Čiže inými slovami, tá žena ide medzi dvomi materskými na part time alebo na čiastočný úväzok pracovať k zamestnávateľovi. Pri ďalšom otehotnení to môže znamenať, že materské pri ďalšom dieťati bude nižšie ako v prípade, že by zamestnankyňa nepracovala vôbec a dočerpala si rodičovskú dovolenku až do troch rokov veku dieťaťa. Návrh na doplnenie nového odseku 6 v § 54 túto nespravodlivosť odstráni, pretože materské sa vypočíta z príjmu zamestnankyne, ktorý bol dosiahnutý pred úpravou na kratší pracovný čas, ak je to pre zamestnankyňu výhodnejšie. K bodu 10. Podľa platného znenia § 57 ods. 4 zákona sa nemocenská dávka prizná z pravdepodobného denného vymeriavacieho základu určeného ako jedna tridsatina vymeriavacieho základu, z ktorého by sa platilo poistné na nemocenské poistenie za kalendárny mesiac, v ktorom vznikol dôvod na poskytnutie nemocenskej dávky v prípadoch, kedy v rozhodujúcom období zamestnanec alebo povinne nemocensky poistená samostatne zárobkovo činná osoba nemali vymeriavací základ z dôvodu poberania materského alebo z dôvodu čerpania rodičovskej dovolenky, teda rodičovského príspevku. V takom prípade sa nepoužije obmedzenie výšky pravdepodobného denného vymeriavacieho základu podľa § 57 ods. 3, čo je pravdepodobný denný vymeriavací základ, je najviac suma zodpovedajúca jednej tridsatine tzv. minimálneho vymeriavacieho základu. Pri tzv. reťazových pôrodoch sa však v praxi stáva, že v rozhodujúcom období zamestnankyňa nemala vymeriavací základ z dôvodu kombinácie obdobia, napríklad obdobia práceneschopnosti, poberania materského a obdobia rodičovskej dovolenky, napríklad ak v priebehu rozhodujúceho obdobia po sebe postupne nasleduje práceneschopnosť, ktorá môže byť spôsobená rizikovým tehotenstvom, poberanie materského a napokon čerpanie rodičovskej dovolenky. Podľa súčasnej právnej úpravy je takáto zamestnankyňa pri druhom dieťati diskriminovaná tým, že druhé materské sa vypočítava len zo sumy minimálneho vymeriavacieho základu, v roku 2017 zo sumy 441,50 eura, a nie z predpokladaného vymeriavacieho základu, ktorý by mala v mesiaci, v ktorom začína poberať druhé materské. Predložený návrh túto diskrimináciu odstraňuje. A k bodu 11, posledné odôvodnenie. V praxi je obvyklé, že sa pri určení výšky materského pri druhom dieťati pri tzv. reťazových pôrodoch zistí, že v rozhodujúcom období, obvykle je to predchádzajúci rok, zamestnankyňa nemala vymeriavací základ, pretože bola v rozhodujúcom období na materskej, resp. rodičovskej dovolenke so starším dieťaťom. Preto sa pri určení výšky materského použije pravdepodobný denný vymeriavací základ. Postupuje sa tak, že zamestnávateľ nahlási Sociálnej poisťovni pravdepodobný vymeriavací základ, teda predpokladanú mzdu v mesiaci, v ktorom sa začína zamestnankyni poskytovať materské pri ďalšom dieťati. Tu sa často stáva, že zamestnávateľom nahlásený vymeriavací základ je nižší ako vymeriavací základ, z ktorého bolo určené materské pri predchádzajúcom prvom dieťati. Býva to preto, lebo zamestnávateľ nahlási len základnú mzdu dohodnutú v pracovnej zmluve a nezohľadní napríklad mesačné alebo ročné odmeny, nadčasy, náhrady mzdy a už vôbec neuvažuje o tom, že by malo dôjsť k postupnému zvyšovaniu základného platu. Vo výsledku sa potom stane, že materské pri druhom dieťati je nižšie ako materské pri prvom dieťati, čo nemá najmenšiu logiku a je to voči matke nespravodlivé. Ako pardon, ale mám tu ešte asi dve vety tohto celého... (Prerušenie vystúpenia predsedajúcou.)