Taraba, Tomáš, poslanec NR SR (2020-04-01):
Ďakujem za slovo. Ctená snemovňa, vážený pán minister, oceňujeme prácu, ktorú vykonávate v tomto neľahkom období a za nás ako za opozíciu platí, že podporíme vás a nebudeme kritizovať, ak pôjdete do čo najširšej podpory slovenských zamestnancov a zamestnávateľov. K tomuto návrhu, čo dnes ste predložili z pohľadu tých lehôt, nie je čo vytknúť, ja čo by som sa chcel spýtať a zamerať pozornosť možno, je začať sa baviť o tej štruktúre pomoci, ktorú ste sa rozhodli koncipovať. Myslím si, že z vašich radov v minulosti zaznievalo, že pomoc pre slovenské hospodárstvo musí byť adresná, musí byť rýchla a musí byť významná. To, čo je dobrá správa dnes, že našťastie zatiaľ iba máme jeden potvrdený prípad úmrtia, to znamená, že sa asi aj vďaka opatreniam vás z vlády a predošlej vlády zatiaľ pohybujeme niekde 799 ľudí menej, ako zomrelo minulý rok na chrípku. Dnes počúvame, že Slovensko stojí možno pred blackoutom, je vám úplne jasné, že to sú obrovské finančné zdroje, ktoré toto rozhodnutie bude stáť slovenské hospodárstvo, musíte byť na to pripravení. Druhá dobrá správa je, že nie je nejaká slovenská špajza, či je prázdna alebo plná, ale priamo vodovod plný peňazí sa napojil cez Emisnú banku Európsku centrálnu banku a budeme môcť tieto zdroje využívať. A práve preto mne je úplne jasné, že prečo tlačíte slovenských zamestnávateľov a v tomto návrhu je časť, ktorá je venovaná poskytovaniu pôžičiek malým a stredným podnikateľom, že prečo ich tlačíte miesto adresnej pomoci do toho, aby si brali úvery. Pretože ak si budú brať úvery z pohľadu bonity firmy, jednoducho je to úver, kde predpokladáte, že ministerstvo financií bude môcť nedobytný úver relatívne efektívnym spôsobom vyžadovať, čo je logické, ale tá primárna otázka je, keď sme privatizovali slovenské banky, bolo tam 100 miliárd nedobytných úverov. Ak pôjdeme cestou, že budete tlačiť malých a stredných podnikateľov, o ktorých tie dve banky, rozvojová banka a Eximbanka nemajú žiadne kapacity, aby teraz také obrovské žiadosti v rýchlej dobe malých zamestnávateľov vedeli vyhodnocovať, je tu reálna obava, že zamestnávatelia sa dostanú do úverových liniek, štát bude môcť sa nakoniec zmocniť v podstate malých a stredných podnikov, ktoré bonitné z pohľadu štátu nebudú, ale na druhej strane to, čo dnes zamestnávatelia potrebujú, aby boli oslobodení v maximálnej možnej miere od ceny práce, to znamená, aj od tých odvodov, ktoré za nich uhrádzať nechcete. Ale v okolitých krajinách sa práve prijalo napríklad opatrenie, že sa buď o polovicu znížili sociálne odvody, alebo to, čo je úplne, že boli tým podnikateľom odpustené. A ja si myslím, že dnes najtransparentnejší a najrýchlejší spôsob pomoci je oslobodiť práve zamestnávateľov od tejto ceny práce. Proste bez limitov. V prípade, že je tam rozdiel medzi malými, strednými, veľkými podnikateľmi, jednoducho dať to na jednu úroveň. Druhú vec, čo by som sa len chcel spýtať, lebo tuná v bode 2. sa hovorí de facto, ak to správne rozumiem, že platnosť tohoto zákona bude automaticky predlžovaná už iba na základe nariadenia vlády Slovenskej republiky, či to platí vlastne, že týmto momentom ako keby parlament sa dostáva mimo hru, že už tie, tie predlžovania tohoto, týchto nariadení vlastne budú na, na slovenskom, na slovenskej vláde. A druhá vec, keď vidíme, čo sa deje dnes na finančných trhoch, tak chcem sa spýtať, že či aj mapujete situáciu v správcovských dôchodcovských spoločnostiach, že či sa nevytvára priestor, aj to jednoducho lepšie práve v čase tejto chýbajúcej likvidity vyžiť tie zdroje v prospech štátu, pretože proste finančné trhy dnes utrpeli obrovskú, obrovskú stratu a slovenskí dôchodcovia, ktorí tu majú uložené peniaze, jednoducho to pocítia. To je dnes jasné. Ďakujem veľmi pekne.