Zajac, Pavol, poslanec NR SR (2012-11-29):
Vážená pani predsedajúca, vážený pán minister, vážený pán predseda Národnej rady, včera, keď som vystúpil k zákonu o hazardných hrách, hovoril som o skúsenostiach z mesta Sabinov, ktoré zrušilo hracie automaty, hovoril som o skúsenostiach duchovného otca Martina Majdu z Lomničky, ktorý má takisto obrovské skúsenosti s tým, akú neplechu im hracie automaty robili predtým, kým tento zákon pred dvoma rokmi bol prijatý, a obecné zastupiteľstvá dostali možnosť zrušiť výherné hracie automaty. Rozprávali sme s pánom ministrom, dokončili sme ešte debatu z prvého čítania, kde KDH bolo napadnuté za to, že sa správame inak, keď sme v koalícii, inak, keď sme v opozícii. Vyjasnili sme si, že to nie je pravda, KDH je za prísnu reguláciu hazardu. Ale povedal som, že v mojom vystúpení sa opriem aj o odborné stanoviská ľudí, ktorí majú skúsenosti s liečbou patologických gamblerov, a na základe týchto konzultácií predložím pozmeňujúce návrhy, ktoré môžu tento návrh zákona značne vylepšiť a regulovať tak, ako sme včera hovorili. Takže včera som začal s tým, že som oslovil doktora Jozefa Benkoviča, primára oddelenia drogových závislostí z Odborného liečebného ústavu psychiatrického v Prednej Hore. A položil som mu niekoľko otázok, ktoré vám prečítam, samozrejme, aj s odpoveďami. Prvá otázka. Koľko je na Slovensku patologických hráčov odhadom a koľko z nich sa lieči? Odpoveď bola: „Na túto otázku nie je vôbec jednoduché odpovedať. Známe čísla vo svete uvádzajú, že počet patologických hráčov vo svete kolíše od 0,5 do 5 % podľa kontinentov či štátov. Pokiaľ sa týka Slovenska, tieto údaje nie sú presne číselne známe. Televízia Markíza dňa 3. 11. 2011 vo večerných správach uviedla, že za jeden rok sa odliečilo v Slovenskej republike niečo viac ako 600 patologických hráčov.“ Pán doktor podotýka: „Nie je mu známe, či je toto číslo validné. Obecne sa však viacerými odborníkmi tvrdí, že tých, ktorí už spĺňajú kritériá pre patologické hráčstvo a ešte sa nevyliečili, existuje mimo liečby, teda na ulici niekoľkonásobne viac ako tých, ktorí sa práve liečia alebo už sa liečili.“ Druhá otázka. Akú má tendenciu počet ľudí, ktorí trpia hazardom, máte pocit že v čase ekonomickej krízy sa zvýšil alebo znížil počet závislých ľudí od hazardu? Odpoveď bola: „Ekonomická kríza negatívne dolieha aj na finančnú situáciu občanov Slovenska, pričom pri náraste počtu nezamestnaných a sociálne odkázaných jedincov sa u nich zvyšuje aj tendencia hľadať si finančné zdroje zabezpečenia aj tou najjednoduchšou, teda bezprácnou cestou, cestou hazardu. Zdá sa, že oproti rokom 2006 a 2007 v súčasnosti, to znamená roky 2010 a 2011, existuje nárast patologických hráčov v našom zariadení asi o 40 až 50 %. Avšak to môže byť spôsobené aj tým, že psychiatrické oddelenie v Banskej Bystrici ukončilo liečbu patologických hráčov, a teda istým množstvom zastrešujeme aj my zariadenia Prednej Hory, ich bývalé kapacity.“ Tretia otázka. Aké sú ročné výdavky štátu z verejného zdravotného poistenia na liečbu patologických hráčov? Odpoveď bola: „Aj k tejto otázke TV Markíza 3. 11. 2011 vo večernom spravodajstve uviedla isté ročné číslo finančných výdavkov zdravotných poisťovní na liečbu patologických hráčov. Zväčša však zdravotné poisťovne, resp. krajiny, kde sa prevádzkujú hazardné hry, tieto údaje bežne neuvádzajú, pokiaľ som mal možnosť o týchto údajoch sa dozvedieť viac, tak v niektorých odborných prácach v Kanade, aj to iba v niektorých provinciách Kanady, kde pri porovnaní zisku z hazardu a finančných strát týkajúcich sa liečby patologických hráčov sa jednalo o menej ako 5 % z investícií investovaných do liečby oproti skutočnému zisku z hazardu. Avšak podobne ako u nás pri porovnávaní ziskov a strát sa zabúda na rozpadnuté rodiny patologických hráčov, zabúda sa na jedincov, ktorí často prichádzajú v dôsledku hazardu o prácu. Keďže dlhy ich nútia zarábať mesačne vysoké sumy, buď to definitívne v živote vzdajú a riešia to dokonanými samovraždami, alebo zväčša odchádzajú otročiť za prácou niekde do zahraničia. Zabúda sa taktiež na najčastejšiu trestnú činnosť gamblerov, krádeže, podvody, sprenevery, kvôli nedostatku financií. A ich pobyt vo väzbe v konečnom dôsledku platíme my, daňoví poplatníci. Vôbec sa tiež nerozpráva o deťoch patologických hráčov, aký majú život, že zväčša vyrastajú v rozvrátených rodinách, až dvakrát častejšie sa pokúšajú o samovraždu, ako ich zdraví vrstovníci, a omnoho častejšie sa stávajú samy gamblermi ako ich vrstovníci. Pokiaľ sa týka výdavkov zdravotných poisťovní, tak jeden deň liečby v zariadení Prednej Hory je okolo 41 eur na deň, teda pri dĺžke liečby 60 dní sa jedná o čiastku 2 460 eur na jedného liečeného pacienta. Pridávam k tomu niektoré údaje o finančných ziskoch z hazardu, lebo hazardné hry sú vo väčšine vyspelých krajín považované za šedú ekonomiku týchto krajín. V roku 1994 Slováci celkovo utratili v hazarde 3,5 miliardy slovenských korún. V roku 1995 to bolo len na hracích automatoch 3,5 miliardy slovenských korún. V roku 1998 boli celkové tržby z hazardu 5,7 miliardy slovenských korún. Len malá perlička k týmto číslam v závere je, 8 liečených pacientov v skupinovej terapii v našej liečebni v Prednej Hore v októbri 2012 bolo zadĺžených 120 000 eur, teda v priemere na jedného patologického hráča pripadala len aktuálna suma dlhu 15 000 eur, avšak ich dlhy v hráčskej kariére sú zväčša niekoľkonásobne väčšie.“ Štvrtá otázka. Z akej sociálnej vrstvy je väčšina gamblerov medzi vašimi klientmi, ktorí podľahli klasickému hazardu, alebo tých, čo sa podrobujú liečbe? Odpoveď bola: „Z doposiaľ realizovaných zistení hlavne publikovaných výskumom a odborných prácach v našom zariadení nám vychádza, že najčastejšie sa stretávame s patologickými hráčmi mladšími mužmi, ktorí majú stredoškolské vzdelanie. Potom ďalšou početnou skupinou sú gambleri s učňovským vzdelaním. A za nimi je skupina vysokoškolákov. Najmenej pacientov je len so základným vzdelaním. Prevažujú hlavne muži, len malé percento liečených v našom zariadení, to znamená iba 5 %, zatiaľ tvoria ženy gamblerky.“ Piata otázka. Aký percentuálny pomer je medzi vašimi klientmi, ktorí podliehali klasickému hazardu (hracie automaty, kasína, stávkovanie), a tými, ktorí podľahli hazardu z internetu? Odpoveď bola: „Medzi našimi liečenými patologickými hráčmi zatiaľ prevláda klasický hazard na hracích automatoch. To je zatiaľ najrozšírenejší hazard u našich pacientov. Potom je to stávkovanie, tipovanie často v kombinácií s hrou na hracích automatoch. Percentuálne je to menej. Teda je najmenej novodobých internetových gamblerov. Je to len jeden alebo dvaja gambleri z desiatich klasických gamblerov na hracích automatoch. Aj tí najmladší gambleri zatiaľ tvrdia, že ich začiatky, a to chcem zvýrazniť, boli v miestnych pohostinstvách, reštauráciách s hracími automatmi. Až potom, ako sa stali skutočnými patologickými hráčmi, začali navštevovať herne. Pokiaľ sa však týka internetových gamblerov, sú to hlavne mladí, počítačovo zväčša dobre zdatní ľudia.“ Šiesta otázka. Aký je váš názor, čo a aké opatrenia by mohli znížiť patologické hráčstvo na Slovensku? Odpoveď bola: „V roku 2011 sme publikovali v odbornom časopise „Závislosti“ menšiu štúdiu, kde sami liečení patologickí hráči, ale aj viacroční abstinenti navrhli nasledujúce opatrenia, ktoré by mohli u patologických hráčov znížiť problémy patologického hráčstva v Slovenskej republike. Tu sú jednotlivé návrhy od týchto abstinujúcich hráčov. Prvý návrh. V sledovanom súbore okrem iného viac ako 50 respondentov malo prvú skúsenosť z gamblingom ešte pred 18. rokom života. A 12 % ich bolo dokonca ešte pred dovŕšením 15. roku života, teda v detskom veku. Je teda zrejmé, že v tomto smere je síce na svete zákon o povolenom veku hrať hazardné hry, ale tento sa málokedy a málokde dodržiava. Druhý návrh. Naši respondenti jednoznačne hodnotia hustotu prevádzkovaných hracích hier ako príliš veľkú a sú jednoznačne za ich redukciu odstránením hracích automatov z periférií, z pohostinstiev a reštaurácií ich lokalizáciou len do herne. Tretí návrh. Sú tiež za obmedzenie prevádzky hazardu v herniach napríklad od 15.00 hodiny, a ďalej doktor píše, do 22 hodiny. Aj obmedzenie hracieho času by podľa našich respondentov mohlo niekedy zabrániť patologickým hráčom prehrávať neúmerne vysoké čiastky financií. Štvrtý návrh. Sú tiež za striktné dodržiavanie záväzného prehlásenia gamblerov patologických hráčov o ich zákaze hrania hazardných hier, čo by mali rešpektovať aj prevádzkovatelia hazardu, alebo prísnejšieho obmedzujúceho súdneho nariadenia, ktoré by hazard priamo patologickými hráčmi zakazovalo, čo by museli majitelia herní rešpektovať. Piaty návrh. Respondenti sú tiež zásadne za zákaz reklám o hazarde. Napríklad sú to vysvietené jackpoty aktuálnych finančných súm výhier, ktoré priamo gamblerov lákajú ku hre a sú pre patologických hráčov silným nutkaním ísť hrať, teda jednoznačne spúšťačom ku hre. Šiesty návrh. Vážnym problémom je rodina patologického hráča, ktorú žiaden zákon nechráni, v prípade neúmerných dlhov patologického hráča, napríklad živiteľa rodiny, ktorý svoj problém, samozrejme, do poslednej chvíle tají. Keď už nevie dlhy pomôcť splácať ani blízky príbuzný, nastúpia exekútori a manželka s deťmi sa ocitá v sociálnej sieti alebo na ulici. Siedmy návrh. Veľkým problémom sú tiež rýchle pôžičky gamblerom z nebankových subjektov s neúmerne vysokými úrokmi, ktoré sú často nútení títo ľudia splácať do konca svojho života. Na základe týchto odporučení odborníkov na problematiku nelátkových závislostí a patologického hráčstva, ako aj samotných liečených som pripravil nasledujúce pozmeňujúce návrhy. Pán spravodajca, bude ich 5 a žiadam o nich hlasovať ako o každom samostatne. Už aj pán minister tu hovoril, že tento systém čítania pozmeňujúcich návrhov komplet, aj pani predsedajúca má s tým skúsenosti, je trošku zastaraný, ale náš rokovací poriadok je taký. Pozmeňujúci návrh poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Pavla Zajaca k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 171/2005 Z. z. o hazardných hrách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkov v znení neskorších predpisov (parlamentná tlač 234). Pozmeňujúci návrh č. 1. V článku I sa text v bode 11 nahrádza novým textom: „V § 10 odsek 5 sa dopĺňa písmenami e a f), ktoré znejú: „e) vykonáva vopred neohlásenú kontrolu dozoru prevádzkovateľa hazardnej hry podľa § 5 až § 8. Ak zistí porušenie zákona § 35 ods. 6, ods. 11 alebo ods. 22, uloží prevádzkovateľovi pokutu podľa § 55 ods. 2 tohto zákona, f) schvaľuje prevádzkový čas herne, ktorý si prevádzkovateľ určí v časovom rozsahu od 16.00 do 4.00 hodiny nasledujúceho dňa“.“ Odôvodnenie. Nebudem ho čítať celé, máte ho v pozmeňujúcom návrhu, ktorý som dal, ale len chcem zvýrazniť, žiadame zachovať kontrolu pre daňový úrad a, naopak, rozšíriť kontrolnú úlohu dozoru na obec. Taktiež prostredníctvom schvaľovania prevádzkového času herne pozmeňujúci návrh dáva obci nástroj na reguláciu a vytlačenie hazardných hier do neskorších poobedňajších až nočných hodín. Z toho, čo som predtým čítal, odpovede pána doktora, primára z Prednej Hory, jednoznačne osoby mladšie ako 18, 15 rokov, myslím si, navštevujú tieto herne veľakrát cestou zo školy, myslím si, posunutie prevádzkového času na neskoršie hodiny by napomohlo tomu, aby sa znížil možný výskyt týchto detí, mládeže v herniach. Takisto som presvedčený o tom, že ľudia, ktorí si idú prevziať na poštu sociálne dávky, by aspoň trošku tak boli odklonení na neskoršiu hodinu a nemohli by rovno z tej pošty navštevovať hracie herne. Pozmeňujúci návrh č. 2. V článku I sa v bode 12 vypúšťa text „ak v súvislosti s hraním hazardných hier dochádza k narúšaniu verejného poriadku v obci“. Pozmeňujúci návrh č. 3. V článku I sa vypúšťa bod 13. Ostatné body sa primerane prečíslujú. Odôvodnenie. Pozmeňujúci návrh vypúšťa ustanovenie, že VZN-kom je možné obmedziť prevádzkovanie hracích hier iba z dôvodu vážneho narušenia verejného poriadku v obci. Taktiež ruší ustanovenie, že o tejto skutočnosti o rušení alebo nerušení verejného poriadku rozhodnú obyvatelia obce v miestnom referende. Pojem verejný poriadok, o ktorom sa v návrhu tejto novely hovorí a ktorý aj svojím pozmeňujúcim návrhom pán kolega Petrák žiada upraviť nie referendom miestnym, ale petíciou, je v našom právnom poriadku definovaný. Nebudem to tu čítať, máte to v tlači. Ale povedzme si úprimne, sú patologickí hráči, ktorí navštevujú herne, pôsobia na verejnosti narúšaním verejného poriadku, dochádza k tomu vôbec? Nedochádza k narušeniu verejného poriadku veľakrát tým, že obec schváli prevádzku diskoték? Patologickí hráči, ktorí sa neúmerne zadlžujú, na verejnosti nepôsobia nejako extra negatívne. Hracie automaty sú tichým zabijakom spoločnosti a rodín. Naozaj ak petíciou alebo v miestnom referende bude prijaté, že dochádza k narušeniu verejného poriadku, nedopracujeme sa k tomu, že následne nás Generálna prokuratúra bude vyšetrovať, či naozaj došlo alebo nedošlo k narušeniu verejného poriadku? Prečo podmieňujeme rozhodnutie mestského, obecného zastupiteľstva referendom alebo petíciou? Už včera som povedal, o čo je prevádzka hracích automatov výnimočnejšia ako prevádzka spaľovne, skládky komunálneho odpadu, solárnej elektrárne, pohostinstva. Prečo to vyvyšujeme tak, že rozhodnutie obecného zastupiteľstva musí byť podmienené referendom alebo petíciou? Odpoveď je iba jedna. Prevádzkovatelia hracích automatov majú také finančné zdroje, povedal to včera tu aj pán minister, že si dokážu takéto extra prístupy vymôcť. Na druhej strane tento pozmeňujúci návrh rešpektuje novelou upravené znenie zákona, podľa ktorého v záujme predchádzania možného selektívneho prístupu obce pri využívaní tohto nástroja navrhuje prevádzkovateľ, aby prijaté VZN-ko platilo na celé územie obce. Štvrtý pozmeňujúci návrh. V čl. 1 bode 24 sa prvá veta nahrádza textom: „Prevádzkovatelia hracej hry môžu prevádzkovať výherné prístroje, terminály videohier alebo technické zariadenia obsluhované priamo hráčmi iba v herni podľa § 2 písm. o).„ Odôvodnenie. Predkladaný návrh podmieňuje prevádzkovanie výherných prístrojov alebo terminálov videohier iba v herniach. Vážený pán minister, vážení kolegovia, kolegyne, určite všetci chodíte do zahraničia, do vyspelých krajín, navštevujete reštaurácie, penzióny, nikdy ste tam nevideli hracie automaty, ako je možné to, že u nás je možné prevádzkovať hracie automaty v krčmách, pohostinstvách, kde si idú chlapi v lete posedieť na pivo a potom tam počujú občas zvuk padajúcich mincí a po treťom pive toho človeka napadne, že aj on tam hodí nejaké mince a že možno vyhrá. (Reakcia ministra.) Pán minister, nechajte ma dohovoriť. (Hlas ministra.) Pán minister, nemá to úroveň. Naozaj aj z odborných stanovísk som vám čítal aj z abstinujúcich patologických hráčov som vám čítal, že začínali tak, že na perifériách krčiem a pohostinstiev, tam začínali a dokonca niektorí z nich nemali ani 15 rokov. Piaty pozmeňujúci návrh. V článku I za 45. bod sa vkladá nový bod 46, ktorý znie: „V § 55 ods. 2 sa dopĺňa písmeno c), ktoré znie: „c) od 330 eur do 3 300 eur za konanie prevádzkovateľa v rozpore s § 35 ods. 6, 11 alebo 23“.“ Ostatné body sa primerane prečíslujú. Odôvodnenie. Naozaj ak obec schváli prevádzku hracích automatov, podľa môjho názoru má mať právo kontrolovať to, či tam sa zúčastňujú hráči mladší ako 18 rokov. Má právo to kontrolovať a ten, kto má právo kontrolovať, mal by mať právo udeľovať aj sankcie. Inak to nejde. Takže navrhujeme tieto sadzby od 330 do 3 300 eur. Na záver mi dovoľte povedať, o čom vlastne tu dneska budeme rozhodovať. Hlasovaním o tejto novele zákona o hracích automatoch alebo hlasovaním o pozmeňujúcich návrhoch budeme hlasovať o tom, či samospráva, volení zástupcovia ľudu, poslanci, starostovia majú právo a kompetencie riadiť život v tej danej obci. Myslím si, že už tým, že sa to volá samospráva, tak by mali mať dostatočný mandát a kompetencie na to, aby si ten život v obci mohli riadiť. Viacerí kolegovia zo strany SMER sú tu starostovia, poslanci, obecní, mestskí. Veľmi dobre vedia, o čom hovorím. Naozaj, neberme im toto právo rozhodovať, nezakrývajme to tým, že títo prevádzkovatelia, cez ten lobing prevádzkovateľov hracích automatov, ktorí sa zľakli, lebo pár desiatok obcí zakázalo za rok a pol prevádzku hracích automatov, sa odrazu zľakli, tak si to dokázali vybaviť cez Generálnu prokuratúru. Tretíkrát hovorím, na Generálnej prokuratúre asi chýba hlava, pevná ruka, právoplatne zvolený generálny prokurátor, ktorý nie je vymenovaný. Aj udalosti posledných dní, keď si na Generálnej prokuratúre dokážu vybaviť finančné skupiny väčšie alebo menšie prevody budov, ukazujú to, kto tu vlastne v tejto krajine rozhoduje. Rozhodujú tu finančné skupiny, ktoré si možno cez súdy, Generálnu prokuratúru možnože sú schopné dosadiť aj svojich ľudí do vlády Slovenskej republiky. Kto tu rozhoduje, oni alebo volení zástupcovia občanov v demokratických voľbách? Myslím si, že poslanci strany SMER by sa mohli nad tým zamyslieť, pretože ich skúsenosti z komunálnej politiky by mali byť také, že obce a mestá sú kompetentné na to, aby sa vedeli správne rozhodnúť a vedeli si to zodpovedať pred občanmi. Kto rozhoduje v tejto krajine? Aj včera, nesúvisí to s hracími automatmi, ale súvisí to s rozhodovaním kolegov zo strany SMER, volili sme šéfa Ústavu pamäti národa. Ponúkli sme vám človeka, ktorý je ikonou boja proti totalitnému režimu? (Prerušenie vystúpenia predsedajúcou.)