Lubyová, Martina, ministerka školstva, vedy, výskumu a športu SR (2018-05-10):
Ďakujem za slovo, pán predsedajúci. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, predkladám na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky návrh zákona o zabezpečovaní kvality vysokoškolského vzdelávania. Tento návrh zákona predstavuje komplexnú reformu akreditačného procesu v oblasti vysokého školstva, ktorá nadväzuje na prijatie štandardov a usmernení na zabezpečovanie kvality v európskom priestore vysokoškolského vzdelávania ministrami školstva v roku 2015. V ďalšom sa o tom budem zmieňovať ako o ESG 2015. Čiže sú to európske štandardy kvality, ku ktorým sa týmto činom Slovenská republika prihlásila. Navrhujeme, aby extrémne posudzovanie vykonávala akreditačná agentúra. Oproti súčasnému stavu je podstatným rozdielom, že agentúra bude samostatnou právnickou osobou, ktorá bude priamo rozhodovať. Doteraz totiž akreditačná komisia v súčasnosti k žiadostiam dáva len poradné vyjadrenia, o ktorých rozhoduje samotné ministerstvo. Akreditačná komisia je teda len poradným orgánom a nemá samostatné rozhodovacie právomoci. Zavedením novej akreditačnej agentúry sa dosiahne nezávislosť rozhodovania od štátnej správy. To znamená, akreditačná agentúra nebude poradná, ale bude v konečnom dôsledku aj rozhodovať. Zároveň spôsob kreovania orgánov je do významnej miery nezávislý od štátnej správy na rozdiel od súčasnej akreditačnej komisie, ktorých členov vymenúva vláda na návrh predložený ministerstvom. Čiže ide opäť o posilnenie inštitútu nezávislosti hodnotenia a odpútanie od ústredných orgánov štátnej správy a štátnej správy ako celku, keďže podľa tej normy ESG 2015 by agentúry hodnotiace vzdelávanie vo vysokom školstve mali byť nezávislé, mali by konať autonómne a mali by prebrať plnú zodpovednosť za svoje činnosti a ich výsledky bez vplyvu tretích strán. Naša súčasná akreditačná komisia nie je pokladaná za rovnocennú alebo plnoprávnu akreditačnú agentúru v zmysle týchto medzinárodných štandardov a v dôsledku toho ani Slovenská republika nie je plnoprávnym členom v medzinárodnej organizácii ENQA, kde teda naša akreditačná komisia je len ako v roli nejakého prísediaceho člena. Vzhľadom na povahu činnosti akreditačnej agentúry bola zvolená forma verejnoprávnej inštitúcie. To znamená, že je zriadená zákonom a zákonom je potrebné upraviť aj ustanovenia v orgánoch financovaní či hospodárení tejto agentúry. Procesne sa prakticky upúšťa od komplexnej akreditácie a pravidelného akreditovania jednotlivých študijných programov a namiesto toho sa bude pravidelne posudzovať vnútorný systém zabezpečovania kvality vysokoškolského vzdelávania. Ale neznamená to, že sa úplne nechávajú posudzovania tejto kvality len v rukách škôl, pretože nóvum je v tom, že keďže v súčasnosti akreditačná komisia musí posudzovať zavedenie každého nového študijného programu a je to zbytočne zdĺhavé a byrokratické, v budúcnosti akreditačná agentúra už bude posudzovať zavedenie nových študijných programov len v tom prípade, že daná akreditovaná vysoká škola bude otvárať nové študijné odbory. Čiže sa viaže to nové vstupovanie a nové akreditovanie do programov len vtedy, ak daná vysoká škola vstupuje do nového študijného odboru. Pokiaľ vysoká škola je akreditovaná v danom študijnom odbore, to znamená, má akoby svojím spôsobom výraz inštitucionálna akreditácia, hoci v zákone tento terminus technicus neni definovaný, tak takáto škola v rámci daného študijného odboru si môže vytvárať a zavádzať nové študijné programy aj bez toho, aby každý jeden program nanovo musela akreditovať cez akreditačnú komisiu. To je ten stav, ktorý je dnes, a každý jeden program si tie vysoké školy musia nanovo akreditovať, čo na jednej strane je zdĺhavé, byrokratické a na druhej strane akoby nedôverovali tým vysokým školám, že keď vedia v rámci nejakého študijného odboru komplexne niečo garantovať, tak že ďalší nejaký študijný program by mal byť zrejme tiež takto isto kvalitne garantovaný. V zmysle ESG 2015 sa ďalej návrhom zákona realizuje požiadavka, že za kvalitu poskytovaného vzdelávania je primárne zodpovedná vysoká škola. Ale to neznamená, že sa tej vysokej škole dáva možnosť nejakým spôsobom znižovať latku, je to opäť tým, že preberáme tie štandardy ESG, to znamená, my štandardy ESG plne transponujeme do znenia tohto zákona. Tie školy nebudú mať možnosť nejakým spôsobom si znižovať latku a začať nejakým spôsobom vyrábať nekvalitné programy alebo nekvalitné odbory. Nóvum je aj to, že do procesu tvorby a monitoringu študijných programov sa budú po novom zapájať relevantné subjekty, ktorými sú najmä študenti, absolventi a zamestnávatelia. V súčasnosti do akreditačnej komisie nevstupujú od týchto strán a subjektov žiadne inštitúcie, čo je teda aj do istej miery v rozpore s európskymi štandardami, a preto my povoľujeme a zavádzame tieto prvky účasti ďalších dotknutých skupín obyvateľstva a najmä študentov a zamestnávateľov v hodnotiacom procese. Návrh zákona mierne modifikuje udeľovanie štátneho súhlasu pre súkromné vysoké školy, pričom okrem iného sa začiatok konania presúva z ministerstva na agentúru. Myslím, že na začiatok by som asi povedala toľkoto, budem potom ďalej reagovať na rozpravu. Ďakujem pekne za úvodné slovo k tomuto zákonu. A teda si dovolím povedať hneď aj úvodné slovo k ďalšiemu zákonu, čiže to je k bodu 18. Ide o novelu vysokoškolského zákona, čiže predkladám návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 131/2002 o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov. A zmeny, ktoré navrhujeme, do veľkej miery súvisia práve s tým, že bude prijatý alebo prerokovaný zákon o kvalite vysokoškolského vzdelávania, čiže zmeny vysokoškolského zákona reflektujú prijatie tohto nového zákona. Okrem toho sa zavádza ešte niekoľko nových zmien, ktoré priamo so zákonom o kvalite vzdelávania nesúvisia, a to je konkrétne zvýšenie otvorenosti vysokoškolského systému tým, že pri obsadzovaní miesta vysokoškolského učiteľa vo funkcii profesora, docenta sa školám umožňuje upustiť od požiadavky na predchádzajúce udelenie titulu docent alebo profesor. To znamená, že školy si budú môcť zamestnať na funkčných miestach docentov a profesorov dočasne, nie navždy, ale dočasne na obdobie niekoľkých rokov, momentálne je navrhované obdobie 6 rokov, aj takých ľudí, pedagógov, ktorí neprešli formálne habilitačným alebo inauguračným konaním, a to s cieľom otvoriť ten školský systém aj odborníkom z praxe, o ktorých sa tu už hovorilo aj v súvislosti so stredným odborným vzdelávaním, aj ľuďom zo zahraničia, aj ľuďom, ktorí mali profesné mobility, dajme tomu v rámci Slovenska menili inštitúcie, menili školy a z toho titulu boli istým spôsobom hendikepovanými v tom, napríklad habilitačnom a inauguračnom konaní. Pretože viete, že habilitačné, inauguračné konania v ponímaní doterajšom boli do veľkej miery závislé od interných kritérií, ktoré si definovali jednotlivé vysoké školy, a keď má človek nejakú mobilitu alebo prerušenie tej akademickej kariéry, tak v konečnom dôsledku nebol schopný si ten titul získať napriek tomu, že mohol mať vynikajúce skúsenosti zo zahraničia, vynikajúce vedecké výsledky a možno väčší rozhľad ako niekto, kto na tej škole 30 rokov odsedel na zadku, a preto prešiel konzistentne všetkými kritériami, stal sa docentom, profesorom. A práve takýchto ľudí chceme umožniť zaviesť do toho systému, aby sa systém rozšíril, aby sa viacej priblížil praxi, aby sa viacej zmedzinárodnil. Ďalej ponúkame zavedenie interdisciplinárnych štúdií ako nového druhu bakalárskeho študijného programu, ktorý umožňuje vysokým školám novú formu organizácie štúdia a umožňuje študentom vytvoriť si jedinečný profil výberom absolvovaných predmetov. Reagujeme na to, že v súčasnosti už veľká väčšina vedeckých poznatkov vzniká aj na pomedzí medzi jednotlivými vednými disciplínami. To znamená, uzatvárať sa len v rámci niektorých vedných disciplín by mohlo byť kontraproduktívne a výzvy súčasného sveta vrátane európskeho vedeckého priestoru, vrátane vízie horizontu sú formulované vždy v interdisciplinárnom poňatí. To znamená, že neobjednáva sa, aby sa posunulo základné poznanie v nejakom, v nejakej oblasti vedy, ale aby sa riešili konkrétne problémy, ktoré treba vždy uchopiť z interdisciplinárneho pohľadu. Preto aj, aj s úmyslom umožniť študentom lepšie fungovanie v tomto komplexnom svete a umožniť im ešte nejakým spôsobom si flexibilnejšie zvoliť profil štúdia počas prvého stupňa, zavádzame tieto interdisciplinárne štúdie s tým, že študent si bude môcť vybrať, bude môcť kombinovať dva odbory alebo dva programy a bude si môcť nastaviť nejaký profil, ktorý bude jedinečne spĺňať jeho vlastné ďalšie uplatnenie. Ďalej navrhujeme zmenu systému pre komplexné hodnotenie tvorivej činnosti vysokých škôl, ktorým je hodnotenie excelentných tímov či jednotlivcov, ktorý bude vykonávať výskumná hodnotiteľská komisia zložená najmä zo zahraničných odborníkov. Pokiaľ ide o hodnotenie tvorivej a výskumnej činnosti, treba si uvedomiť, že tento zákon sa nazýva a má v názve slovo „vzdelávanie“. Treba si uvedomiť, že tá agentúra sa prioritne zaoberá hodnotením kvality vzdelávania. Treba si uvedomiť, že tie európske štandardy ESG, podľa ktorých je táto agentúra nastavená, hovoria o hodnotení kvality vzdelávania. Čiže nejedná sa tu koncepčne o hodnotenie kvality vedy alebo výskumnej činnosti. Pokiaľ by sme my nejakým spôsobom ponechali na tejto agentúre hodnotenie výskumnej činnosti, tak by sme docielili taký stav, že veda a výskum, ktoré sú na vysokých školách, by boli vytrhnuté z celkového kontextu vedy a výskumu v Slovenskej republike, pretože vedu a výskum v Slovenskej republike nerobia len vysoké školy, ale robia ju aj Slovenská akadémia vied, robia ju rezortné výskumné pracoviská, robí ju súkromná sféra. To znamená, vedu a výskum treba chápať ako oveľa širší pojem než vysokoškolské vzdelávanie a z toho titulu nemôže byť nejaké komplexné hodnotenie tvorivej činnosti vedy a výskumu na vysokých školách ponechané len v gescii tohto zákona. Preto, preto je vyňaté spod agentúry a je tam zakotvený mechanizmus, ktorý tam je navrhnutý pre komplexné hodnotenie tvorivej činnosti, a toto je už ako krok progresívny, ktorý anticipuje, že v budúcnosti by na úrovni Slovenska malo dôjsť k zjednoteniu hodnotenia tvorivej činnosti a vedy ako celku. To znamená, nieže každá inštitúcia alebo každý rezort bude mať svoje vlastné hodnotiace mechanizmy, že školáci jedni, Slovenská akadémia vied druhé, nejaké výskumne ústavy v rezortoch prakticky žiadne a priemysel nejaké svoje vlastné, ale malo by dôjsť k premosteniu hodnotenia vedy a výskumu v republike ako celku. A preto nie je možné systémovo komplexne ponechať hodnotenie výskumu a vedy na školách v gescii zákona, ktorý sa zaoberá primárne hodnotením kvality vzdelávania. Zároveň ale treba povedať, že hodnotenie tvorivej a vedeckej činnosti a jej prítomnosť sú veľmi dôležité pre kvalitu vzdelávacieho procesu a toto sa reflektuje v zákone tým, že sú tam určité požiadavky na tvorivú činnosť a vedeckú činnosť aj inštitúcií, aj pedagógov, ktorí sa zúčastňujú v procese, ale tieto požiadavky sú tam flexibilne odstupňované v závislosti od stupňa vzdelávacieho procesu. To znamená, nižšie požiadavky budú kladené na pedagóga alebo programy, ktoré vzdelávajú bakalárov, a najvyššie požiadavky budú kladené na pedagógov a programy, ktoré vzdelávajú PhD. študentov. Pretože zjavne, aj keď sa teda bavíme o profesných bakalároch, o priblížení potrebám praxe, tak nie je žiaduce, aby človek, ktorý vzdeláva bakalárov, mal také isté vedecké výsledky, karentované publikácie v zahraničných časopisoch ako človek, ktorý vzdeláva PhD. študenta. Čiže opäť zavádzame určitú flexibilitu do toho systému a približujeme ju potrebám praxe. Zároveň školám umožňujeme, aby nemusel byť každý pedagóg alebo každý človek, ktorý pracuje na vysokých školách v súčasnosti trojjediný, to znamená, že musí byť skvelý pedagóg, základný vedec so zahraničnými karentami a musí vedieť chodiť v európskych projektoch, ale umožňujeme určitú stratifikáciu profilácie tých ľudí podľa toho, v ktorom stupni budú učiť. No a na záver ide o opustenie od formálneho začleňovania vysokých škôl medzi univerzitné vysoké školy a odborné vysoké školy. Návrh zákona upravuje aj niektoré okruhy, ktoré považujeme za zmeny technického charakteru, ako napríklad spracovanie osobných údajov v nadväznosti na nové všeobecné nariadenie o ochrane údajov a nový zákon o ochrane osobných údajov či používanie štátnych symbolov. Návrh zákona sa nezaoberá zmenami v rámci riadenia vysokých škôl, zmenami financovania vysokých škôl alebo zmenami pracovnoprávnych vzťahov, pretože tieto okruhy si vyžadujú komplexnejšiu prípravu a úpravu a na základe aj dohody s vysokoškolskými reprezentáciami sa takéto veci, tieto okruhy budú komplexnejšie riešiť novelou vysokoškolského zákona potom v budúcom roku. Čiže rozsah tejto novely je do veľkej miery determinovaný zákonom o kvalite vysokoškolského vzdelávania plus tie asi tri body, ktoré som teraz uviedla, ktoré slúžia na sflexibilnenie systému, jeho otvorenie sa praxi a priblíženie medzinárodnému prostrediu. Ďakujem pekne za pozornosť a toľko úvodných slov k tomu druhému materiálu, bodu 18.