Kaliňák, Robert, podpredseda vlády a minister vnútra SR (2013-05-14):
Ďakujem pekne. Vážená pani predsedajúca, vážené kolegyne poslankyne, vážení kolegovia poslanci, neviem, či to je príznačné, ale pán poslanec Beblavý väčšinou nám naloží a potom odíde, aby nepočúval odpovede na svoje otázky. Oceňujem, že pán poslanec Hlina tu sedí. A aj pán poslanec Zajac je tu. To je naozaj super. A Igor sa o chvíľu vráti určite tiež. No niektoré vystúpenia boli vecnejšie, niektoré vystúpenia boli čisto populistické. A treba povedať, že ten populizmus bol asi spôsobený predovšetkým tým, že si neprečítali zákon. A tiež nikomu nechcem vstupovať do vzdelania, ale právnu prednášku od inžiniera ekonómie väčšinou neočakávam, hlavne ak je úplne mimo základov, ktoré fungujú. Čiže to je len tak na bod, aby sme vedeli, v akom duchu sa nesie to, čo tu napríklad pán poslanec Beblavý hovoril. Ak raz inštitúcia, napríklad okresný úrad, nie je rozpočtovou organizáciou, tak nemá právnu subjektivitu. Ak raz nemám právnu subjektivitu, nie som správcom a nemôžem manipulovať s majetkom a rôznymi inými vecami, o ktorých tu pán Beblavý rozprával. Čiže okresné úrady nebudú správcami majetku. A na tom bola postavená polka jeho vystúpenia. Tá odpoveď je veľmi krátka. Čiže keby si prečítal zákon a zistil a trošku sa zaujímal o to, čo je preddavková organizácia v skutočnosti, že tie preddavky spočívajú vo vyplácaní miezd a nákladov, ktoré majú spojené, ktoré sú presne vypočítané, vedel by, že žiadny prednosta okresného úradu nám tu nebude spravovať majetok, lebo to nie je jeho úloha, na to existujú iné organizácie, ktoré medziiným sa volajú či už ministerstvá alebo samotné centrá podpory. Takže k čomu sa mám ďalej vyjadriť, keď celé jeho vystúpenie bolo postavené na tom, že si neprečítal zákon? A tak je to tu väčšinou so všetkým. To je naozaj zmena politika na audiotextové číslo, na ktoré, keď zavoláte, tak vám vždy povedia zlé, otrasné, hrozné, koncentrácia, katastrofa. A toto počúvam každý raz. Samozrejme, je to úloha opozície. Čiže ja to aj tak beriem, že je to proste povinná jazda, že treba kritizovať, tak kritizujem. Len je rozdiel medzi vystúpením pána poslanca, či už pána poslanca Zajaca, pána poslanca Hlinu, i keď ten si ten čas zobral aj na svoju politickú agendu, alebo, samozrejme, pána poslanca Hraška, alebo aj toho, čo hovoril pán poslanec Fecko v rámci faktických poznámok. Čiže ťažko sa reaguje na niečo, čo už od začiatku je položené na nesprávnom úsudku aj právnom. A nechcem nikoho poučovať, každý z nás má svoj názor na to, no ale aj k niektorým takým drobnostiam. No, samozrejme, druhé, na čom to bolo postavené. No tak si urobil interný prieskum pán poslanec Beblavý, hovoril, že teda štátne úrady, na ktoré najčastejšie chodia ľudia, sú úrady práce, kde treba rozdeliť veci na pracovné a rodinné, to je veľmi dôležité, Sociálna poisťovňa a, samozrejme, zdravotná poisťovňa. No tak jednak, samozrejme, či je to Sociálna poisťovňa alebo zdravotná poisťovňa, vie väčšina z nás, ktorí v tejto snemovni sedíme, nie je štátny orgán, to sú verejnoprávne inštitúcie. To znamená, nevykonávajú a zákon hovorí o výkone štátnej správy. Štátnu správu v tejto podobe, ako poznáme štátne orgány, nevykonávajú. Čiže je to opätovne kritika s tým, že by bolo treba mať základné vedomosti o tom, čo je orgán štátnej správy a čo je verejnoprávna inštitúcia vykonávajúca služby pre občanov. Napriek tomu opätovne, aj keď som to hovoril stokrát už, ešte raz sa k tomu vrátim, aby nebola mýlka, pôjdem od začiatku, reforma ESO má niekoľko etáp. A potom v rámci optimalizácie bude mať niekoľko verzií, sme v druhej etape, v lete budeme hovoriť o tretej etape, celkovo by ich malo byť 5. To znamená, iste ste si všimli, mnohí pozorní poslanci, že nie sú tam všetky úrady, že tam niektoré úrady chýbajú a že tá integrácia najmä tých komplikovanejších a príprava prebieha dlhšie, lebo nechceme byť svedkami toho, ako SDKÚ, ktorej súčasťou je aj pán poslanec Beblavý, vykonala prechod na nový informačný systém, a nie integráciu, ale nový informačný systém na daňovej správe a koľko stoviek miliónov to stálo O tom som proste reči dnes nepočul. A všetci vieme, že to bola jedna katastrofa, že sa z nej dodnes spamätávame, rozpočet a aj vaše dane. A čo hovoril pán poslanec Hlina, keď sme sa bavili o tom, kto vybral peniaze na tento rok z vreciek občanov, tak to bola presne SDKÚ, ktorá proste pokazila na daňovom úrade všetko, čo sa dalo. Ešte aj kúpili chorú budovu, ktoré je teda hygienicky či ako závadná. Čiže vrátim sa k tomu napríklad úradu práce, sociálnych vecí a rodiny. A budem ho rozdeľovať, v rámci III. etapy ESO budeme diskutovať o tom, ako mať prácu trošku osobitnejšie, predsa len je tam v zásade rozdielny prístup a rozdielna povinnosť starostlivosti o jednotlivých klientov, keď to tak nazvem, a, samozrejme, štandardné veci, ktoré sa robia v rámci sociálnych vecí a rodiny. To znamená veci, ktoré súvisia s dôchodkovým zabezpečením, sociálnym, a rodinnými prídavkami a podobne. To sú odlišné agendy, ktoré sú momentálne zlúčené na úrade práce a sociálnych vecí a rodiny, a, ja si myslím, dôvod na to, aby existovali trošku vedľa seba. To isté platí, že napriek tomu, čo som povedal, že Sociálna poisťovňa, zdravotná poisťovňa sú verejné inštitúcie fungujúce na svojom vlastnom zákone a vo svojich vlastných pravidlách, máme elementárny záujem na tom, aby občan vybavil agendu, ktorá je spájaná s týmito organizáciami v rámci klientskych centier. Čiže ak aj povedal pán Beblavý, zase len pre to, že ma nepočúval na úvod, ak sa bavíme, že Sociálna poisťovňa, sociálny úrad, daňový úrad, Policajný zbor, sú úrady, na ktorých bude môcť občan veci vybavovať, to je naším cieľom vrátane daňového úradu. Tretí pilier tej samotnej reformy ESO spočíva predovšetkým v tom, že chceme urobiť zásadné protikorupčné opatrenie, ktoré spočíva v rozdelení komunikácie a kontaktu a rozhodovania a rozhodovacieho procesu. To znamená, aby nedochádzalo k ovplyvňovaniu úradníkov, ktorí rozhodujú, občan bude mať vlastne možnosť sa stretávať iba s akýmisi agentmi, ktorí pracujú, povedzme, v bankovom sektore. Ten bankový príklad je veľmi dobrý a zrozumiteľný. Keď si žiadate úver, prídete klasicky na tú istú priehradku v podstate, kam chodíte, za tou dámou, ktorá sa vám stará o nejaký účet. A keď požiadate o úver, ona vám spracuje žiadosti, ale už bankový back office alebo v našom prípade výrobca rozhodnutí v štátnej správe bude rozhodovať o tomto úvere v podobe nejakej štátnej veci, ktorú pre toho občana vykoná. Čiže ten úradník, ktorý rozhoduje, to je továreň na rozhodnutia, bude oddelená od občanov kontaktu. A to je vlastne veľmi dôležite, pretože nebude dochádzať k tej, by som povedal, najčastejšej a pravidelnej napr. korupcii na dennom poriadku. A máme šancu zabrániť vlastne týmto stretom. Ak k takému stretu príde, tá evidencia v zásade v rámci týchto kontaktov môže byť tým pádom omnoho ľahšie vystopovateľná, lebo čo robí občan, ktorý má zhodou okolností v tej chvíli vybavované svoje žiadosti na úrade, kde nemá čo robiť, pretože kontaktné miesto je to, kde sa vybavuje agenda? Čiže aj práca a vyšetrovanie spätne prípadnej korupcie bude omnoho jednoduchšie, pretože práve tá evidencia tam bude musieť byť. Čiže ak máme záujem, a to hovorím že po etapách prídu verzie, tie už závisia od toho, ako sa rýchlo budú vlastne napájať jednotlivé informačné systémy na systémy štátu, tak budú postupovať jednotlivé verzie, ktoré budú otvárať nové a nové možnosti vlastne čerpania tých informácií. Čiže ak to poviem tak, tak pán poslanec Beblavý sa predovšetkým mýlil v tom, čo budú robiť okresné úrady. Práve preto sme im zobrali možnosť rozhodovať o majetkoch a všetkých veciach, o ktorých tu proste rozprával polhodinu, aby sa venovali len tej činnosti, ktorú majú na starosti. A to je rozhodovanie o právach a povinnostiach občanov a právom chránených záujmoch. To je to, čo majú robiť. Nemajú sa starať o kšefty, o nakupovanie, o laptopy, o nehnuteľnosti a podobne. To nie je ich starostlivosť. Majú rozhodovať najmä o záležitostiach občanov. A to táto reforma prináša. Čiže mal som pocit, že to je taká, by som povedal, kritika za každú cenu, ako sa hovorí. A snažím sa nájsť veci, aj keď som si nie istý, či má vlastne pravdu. A v tomto prípade, sami viete, sa ukázalo jednoznačne, že pravdu nemá, aj keď som to osemstokrát zdôraznil, že nie každé zákonné opatrenie prináša úsporu. Tu trošku preskočím kolegu Zajaca aj Doda Hlinu a preskočím k pánovi poslancovi Hraškovi. Úspory. Štátny rozpočet nie je fiktívne číslo. Vy nemôžete napísať, že napíšem si miliardu, hoci viem, že miniem 300 mil. a potom poviem, že som ušetril 70 %, pretože som ušetril 700 mil., pretože akonáhle ju tam máte, tak vám vyskočí deficit, ktorý v rozpočte predsa musíte mať ustabilizovaný, takže žiadne fiktívne číslo si napísať nemôžete. Je otázka, že musíte ho mať nakonštruovaný, tak aby ste sedeli k deficitu, k dlhu, ku všetkým veciam. Akonáhle urobíte takéto fiktívne číslo, prídete tak o takzvané veci, keď si požičiavate na prevádzku štátu klasické úroky, ktoré Slovensko dnes má, mimochodom, najlacnejšie vo svojej histórii. Aj tým pádom sa darí konsolidovať verejné financie nie z vreciek občanov, ako hovoril pán poslanec Hlina, ale priamo na lepšom chode štátu. Čiže vy si nemôžete písať imaginárne čísla do rozpočtu. To je exaktný dokument, kde každé číslo sedí. A to, čo som povedal, to platí. A pán poslanec tú svoju plachtu, o ktorej hovoril, bude mať, pretože pri tvorbe rozpočtu na rok 2014 bude jasne stanovené, ktoré položky, koľko peňazí ktoré ministerstvá museli seknúť na základe práve reformy ESO. Práve preto ministerstvo vnútra prvýkrát vlastne participuje na príprave rozpočtu na rok 2014. A tá nedôvera k tomu, že to číslo urobíme veľké. Ja som povedal pánovi poslancovi Hlinovi, že my ho prekonáme. Už dneska je jasné, že číslo 700 mil. prekonáme, lebo si to aj ekonomika vyžaduje. Ak by sme išli len tempom, ktoré sme teraz nastavili, a to znamená pre tento rok 97 mil., pre rok 2014 to bude až do čísla 176 mil., tak si to stačí vynásobiť, tak keby sme udržali to tempo na každý rok, už sme na nejakom čísle na 625 mil., za čo by ste ma nekarhali, lebo 70 mil. je hore-dole. Áno? Faktom zostáva, že už dneska vieme, že bude toho určite viacej, ako sme sľúbili, práve preto, lebo tá ekonomická situácia si vyžaduje omnoho radikálnejšie prístupy. A my máme jasne rozpoložkované veci, či sú to proste oleje, mazivá, PHM, energie, telekomunikačné služby, vreckové a tak ďalej, z ktorých pre jednotlivé rezorty, rozpočty a pre jednotlivé inštitúcie budeme, samozrejme, zrážať tieto sumy. Len taký jednoduchý príklad, spôsobený ESO-om, etapou I, keď vlastne na jeden úrad, ten integrovaný, si zasadlo 7 úradníkov, každý z iného obvodného úradu predtým. A ukázalo sa, že jeden má trojeurový stravný lístok, jeden ho má za 3,15, jeden ho má za 3,50, jeden ho má za 3,85. Čiže rozdiel medzi úradníkmi, ktorí sú obidvaja rovnakí úradníci, bol 85 centov, čo teda, pri všetkej úcte, je nejaký 25-korunový po starom na jeden pracovný deň. To je pomerne dosť veľké číslo. Úspora bola jednoznačná. Prispôsobili sme sa tomu, kto je najskromnejší. Keď sa bavíme o tej úspore, kde sa konkrétne vykonáva, chceli ste mať nejakú hmatateľnú vec, tak to je, samozrejme, na tejto podobe, že teda všetci nešli na tú najvrchnejšiu sumu, ale na tú sumu, ktorá je najnižšia, myslím, 3,15 eura. Čiže to je len jeden príklad. To isté platí napríklad o mnohých veciach, ako sú vreckové, cestovné náhrady a podobne. Iné je platiť, samozrejme, vojakov a policajtov, ktorí sú na misiách, iné je platiť úradníkov, ešte 100 % vreckového na služobnú cestu, za ktorú majú diéty. Myslím si, že v dnešnej hospodárskej situácii na to takisto nie je priestor. A to sú sumy, ktoré sú v miliónových položkách v rámci rozpočtu, napríklad len vreckového okolo 4 mil. eur. Čiže to sú čísla, ktoré nie sú malé. Len na to nepotrebujem zmeniť zákon o štátnej správe. Tak je? Čiže toto ja hovorím, že rozdiel medzi tými úsporami, ktoré vykonávame a ktoré jasne odpreukazujeme v tabuľkách, koľko to bude na rok 2014, aby v tom bolo úplne jasno, je iný ako to, čo je doložka vplyvov. To je priamo viazané k tomuto zákonu, čo tento zákon spôsobí. Ale tento zákon nie je reforma ESO. Tento zákon je nástroj, vďaka ktorému získavame možnosť hospodáriť aj u tých, ktorí dovtedy neboli pod kontrolou. A to je to, čo vadí. Ja poviem, čo vadí pravdepodobne aj pánovi poslancovi Beblavému, aj pánovi poslancovi Zajacovi. Totižto aký odborný výber že to bol? V uplynulom období? Myslím, že Igor Matovič zverejnil nejaký zoznam, kde koaličné rady, nie len všeobecné, ale aj iné, rozhodovali, kto bude kde sedieť. Tak, pán poslanec Zajac? Sú tie dokumenty verejne prístupné. Dokonca Koaličná rada písala parlamentu, čo má robiť. To som bol prekvapený, pán poslanec Hlina, keď ste ich kritizovali, keď vláda a predseda strany, ktorá má väčšinu v tomto parlamente, sa zaviaže, že bude iniciovať nejaký zákon, že sa vám to nepáči. V minulom období, si to možno nepamätáte, akási inštitúcia, ktorá nikde nie je zadefinovaná, písala listy parlamentu, že toto sa bude robiť, nejaká koaličná rada, ktorá ani nie je zakotvená v ústave. Písala, čo má parlament prijímať a ako to bude robiť, čo sa bude robiť a aký bude postup. Veď s tým sme tu boli všetci konfrontovaní. Takže ak hovorí niekto o politizácii, tak potom ten zoznam, ktorý zverejnil pán Matovič, bol výmysel? Nikto z vás ho nepoprel. Čiže o akých odborníkoch hovoríme, pán poslanec Zajac? Čiže aký je v tom rozdiel, keď sa Koaličná rada siedmich alebo ôsmich strán dohodne? De facto, áno, likvidujem tie miesta, ktoré si predtým delila Koaličná rada na okrese a na kraji, to je pravda. Z toho môžete byť nervózni. A to je, priznávam, vec, ktorá sa nemusí páčiť vám a mne tiež nie. A práve preto jednou z etáp, tou záverečnou etapou v rámci ESO bude zákon o štátnej službe, ktorá bude hovoriť o tom, že na týchto funkciách, ktoré sú odborne riadené, budú výberové konania a bude štátna definitíva, aby proste politici nevymieňali tieto miesta. To je vec, si myslím, po ktorej volajú všetci. Ja si myslím, že pán Plai ešte má dostatok energie na to, aby teoreticky sa mohol na týchto veciach rovnako podieľať. Zatiaľ som počul iba pozitívne ohlasy na jeho prácu, tak sa k tomu vráťme, lebo spomeňme si, ktorá vláda zrušila 22 zákonov o službe v štátnej správe, keď predtým sľúbila úradníkom nejakú definitívu a potom im to všetko zrušila. No SMER to nebol. Čiže to je k tomu. No zareagujem trošku aj na pána poslanca Fecka. Pán poslanec, väčšinou máte, samozrejme, aj odborné pripomienky. Teraz musím povedať trošku výčitku, že trošku ste si protirečili v tom vyjadrení. Ak ste povedali že je absolútne absurdné, to hovoril aj pán poslanec Zajac, aby šéf úradu v sídle kraja rozhodoval, alebo ak tá jeho komisia rozhodne inak, ako rozhodnú jeho podriadení, no tak ako to bolo doteraz? No veď predsa vy ste síce pracovali na úrade, ktorý bol v sídle kraja, v prešovskom pozemkovom úrade, ak sa ja dobre pamätám. Tak si zoberme sninský. Sninský predsa nebol samostatný. On v podstate bol rozpočtovo a všetkými vecami napojený. Čiže krajský úrad aj v lesnom prípade, aj v pozemkovom prípade čiže aj lesný úrad, aj pozemkový úrad boli len pobočkami. Volali sa úrady, ale nemali samostatnosť. Boli tam štyria ľudia, možno piati. To je asi veľkosť úradu pozemkového, lesného zhruba 5 ľudí na takéto malé okresy, ako je napríklad Snina. Čiže šéf Sniny a jeho zamestnanci mali predsa šéfa v Prešove. Oni neboli samostatní. Výplaty im platil, preplácal im jazdy, podpisoval im dovolenky. Oni nemali právnu subjektivitu. Na tom sa nič nemení. Takže čo kritizujete? Váš vlastný návrh? To práve hovorím, že ten systém je vlastne rovnaký. Ja chápem, že treba niečo nájsť na kritiku, ale toto nebolo presne to miesto, osobne si myslím. Keď sa vrátim k tomu, čo hovoril pán poslanec Zajac, no, dobre, ja si osobne myslím, že je to nesprávne, ale toto je vec, ktorá môže byť, aj pán poslanec Fecko, rozdielnosť našich názorov. Tak to možno aj v politike má byť. Ak ministerstvo pôdohospodárstva má v jednom okrese po samostatnej logistickej línii lesný úrad, pozemkový úrad, poľnohospodársku platobnú agentúru, Slovenský pozemkový fond, ktorý je tak trošku akože mimo, ale stále patrí do toho rezortu, krízový manažment v každom okrese, agentúru pre regionálny rozvoj, Štátnu veterinárnu a potravinovú správu, raz, dva, tri, štyri, päť, šesť, sedem som si ich narátal a určite som ešte niečo obišiel... (Reakcia z pléna.) Ako? Kataster nie je pôdohospodársky, ale, dobre, okej, ôsmy. Ale on je samostatný, to len pôdohospodári navrhujú za nich zákony, lebo to súvisí so zemou. Čiže to je osem inštitúcií, ktoré majú vlastnú logistiku direkt riadenú z Bratislavy pravidelne. Pritom každý má vlastné pravidlá. No tak pre mňa je normálne, že sa rozhodneme, že, nie, budete mať rovnakú logistiku, nebude si každý z vás kupovať osobitne nejaké veci po málo kusoch, bez zľavy, bez všetkého len pre to, že vás je málo. To je nepredstaviteľné. To ako keby my sme mali samostatné úrady, že živnostenský úrad bude samostatný, civilná ochrana bude samostatnou. Na to tu dneska každý útočil (na civilnú ochranu a krízový manažment). No tak, páni, je to jedna z mála inštitúcií. A to, že si to neuvedomujete, je smutné z pohľadu poslancov. Pravidelne každé záplavy, lesné požiare, všetky ohrozenia občanov sú predsa v akcii. Kam sa obracajú občania na pomoc vtedy, keď potrebujú pomoc v najväčšej núdzi? Veď tí sú v nasadení ďaleko častejšie, ako máte predstavu. Ste to dneska spomínali akože smiešne, že kto kedy sa stretol s civilnou ochranou. A my nemáme povodne? My sme nemali zasypané Kolárovo snehom a 400 ľudí uviaznutých v autách pod snehom? A vtedy sa s kým stretávali konkrétne občania? Vtedy sa stretávali s civilnou ochranou. Keď je niekde zamorené územie a vidíte tých mužov behať v tých oranžových vestách s modrým logom, keď sa merajú jednotlivé veci pri ohrození, to je kto? To je civilná ochrana. Z môjho pohľadu, samozrejme, evidujete hasičov, evidujete policajtov, sú veci, keď si robiť z tohto srandu, že kto už by to... No nič, však už som povedal, že pán poslanec Beblavý nevidí rozdiel ani v právnej subjektivite, takže sa nad týmto nemám pozastavovať. Faktom zostáva, že aj toto je posun, aby krízový manažment pre situácie, keďže sa vyskytujú častejšie a častejšie a keďže vláda má záujem zásadnejším spôsobom vtiahnuť napríklad aj dobrovoľníkov do fungovania ochrany majetku a zdravia občanov, lebo však to je to najhodnotnejšie, tak, samozrejme, mám záujem aj o krízový manažment síl na ochranu vecí, ktoré s tým súvisia. Hospodárska mobilizácia nie je vojenská mobilizácia. To nie je vojenská mobilizácia. To sú veci, ktoré máme k dispozícii na to, aby napríklad cez Štátne hmotné rezervy sme mohli ochrániť niektoré toky. Veď bez štátnych hmotných rezerv v CO a v hospodárskej mobilizácii by sme v Bardejovskom okrese, keď boli v Čirči a v ostatných tie obrovské záplavy, nemali šancu, keby nezaúradovali tieto mechanizmy, ktoré fungujú. Čiže naozaj som nerozumel tomu útoku na nich. A priznám sa teda, že mi len vychádza z toho, že jedine je to dané svojím spôsobom nevedomosťou. K tomu ešte, čo povedal pán poslanec Hraško. Kúpi sa softvér za 700 miliónov eur, bezpochyby 20-miliardový softvér, to by bol teda fakt softvér, faktom však je, že je OPIS ako operačný program informatizácie spoločnosti predsa na Slovensku bez ohľadu na to, aká vláda tu je, čiže tá integrácia jednotlivých informačných základní, ktoré ministerstvá majú, ich prepojenie predsa plánom bez ohľadu na čo, či ESO existuje alebo neexistuje. V konečnom dôsledku je pre nás nevyhnutné, aby občan tie informácie mal rýchlo. Čiže nechceme to? Ak je tá šanca, že môžeme toto financovať z európskych fondov, robiť to musíme. Táto čiastka to zjavne nebude. Ale bavíme sa o tom, že to je nevyhnutné na to, aby tá služba občanom bola kvalitná. A teraz sa vás opýtam: Máte pocit, že vybavovanie občianskych preukazov, vodičských preukazov, pasov, technických preukazov sa vylepšilo za posledné roky? Je to dneska jednoduché, že bez ničoho môžem vkráčať na príslušné pracovisko, tam ma odfotia, zaplatím iba poplatok do kolkomatu, ktorý tam je pristavený, a odchádzam s dokladom, kde mi ešte aj napíšu, že už ho mám hotový, prídem si ho vyzdvihnúť, alebo keď nechcem, pošlú mi ho domov na adresu? Ja si myslím, že je to kvalitná služba. A práve na týchto skúsenostiach, ktoré sme zavádzali v rokoch 2007 a 2008, staviame práve ESO. Rovnako paralelne sme vtedy robili tzv. jednotné kontaktné pracoviská pre živnostenské úrady, to je vlastne doing biznis a vylepšovanie hospodárskeho prostredia, prišiel živnostník, že chce si otvoriť živnosť, samozrejme, register trestov už si nemusí nosiť, lebo si ho vytiahnu za vás, do sociálnej a zdravotnej ho prihlásia už oni, už nemusí chodiť tam. My sme si to už odskúšali. My nič nerobíme, nevyskúšame. Nechceme dopadnúť ako Daňové riaditeľstvo pred dvoma rokmi. To znamená, všetko staviame na základoch, ktoré sú overené a ktoré sa osvedčili a mali úspech u občanov. Pamätáte si v minulosti, keď niekomu ukradli alebo niekto stratil peňaženku, povedal: „Zoberte si všetky peniaze, len mi vráťte doklady.“ Povedal to preto, lebo vybaviť si všetky doklady ešte raz bola tortúra na tri dni, na tri dni. Dneska to vybavíte za 15 minút. A toto je moja predstava, toto sú príklady, ktoré sme už spravili, tie už za nami jednoducho sú, prepojenia jednotlivých elektronických systémov už sa udiali. My ich chceme vlastne len rozširovať, nevymýšľame novú revolúciu. Rozširujeme tie podmienky, ktoré sme už poskytovali predtým. Čiže to je z môjho pohľadu jasne dopredu. Pozerám ešte, či tu mám nejakú poznámku, na ktorú treba odpovedať. Ale vlastne už poviem iba záverečnú reč, aby som vás veľmi nezdržiaval, máte ďalšie zákony na pláne. Tu bola ešte otázka na audit od pána poslanca Zajaca. Audit bude, tak ako je plánovaný, má byť predstavený jednotlivými ministerstvami a orgánmi štátnej správy naozaj v júni, ako hovoríte, v júli sa zapracuje, predpokladám, že v októbri bude v parlamente na prerokovaní. Ale ten súvisí s kompetenciou a so vzťahom medzi samosprávou a štátnou správou. Čiže to je trošku komplikované. Áno, keď chcete počuť môj názor, myslím si, že zrušenie vyšších územných celkov je jedna z veľmi slušných ambícií, ktorú by sme mali mať. Ale tomu dnes asi ani ZMOS ani tak nepraje. Čiže myslím si, že toto je vec, ku ktorej sa musíme prepracovať dôkazmi o tom, že vie fungovať štát efektívnejšie bez niektorých zbytočných administratívnych inštitúcií. Ale to už zachádzam do ďalšej budúcnosti. Práve na základe vyhodnotenia výsledkov ESO, optimalizácie ESO budeme predstavovať jednotlivým samosprávam, ako sú mestá, obce slovami: „Pozrite sa, tuto je toľko a toľko úradníkov, toľko a toľko rozhodnutí robíme za toľko a toľko peňazí. Pridajte si logistiku, aby sme sa vám o ňu starali my, rozhodnutia robte vy a uvidíte, že ich budete robiť o 20 % lacnejšie, a usporené peniaze môžete dať napríklad na výtlky.“ To je cesta. To znamená, to isté platí aj o VÚC-kach, o vysokých školách. Na vysokých školách sú obrovské rezervy. Sťažujú sa, že nemajú peniaze. A pritom keď urobíme klasický pomer v bežných firmách v štáte v súkromnom sektore, kto mal firmy, podnikal, ten vie, obslužného personálu (údržbári, personalisti, mzdári a tak ďalej) nemá byť viacej ako 10 %... (Reakcia z pléna.) Tých 90 % je tých, ktorí robia výkon tej firmy a zarábajú peniaze. V štáte, keďže je to trošku odlišné a máte ešte aj ďalšie činnosti, ktoré máte poskytovať, je povolená hranica, dobre, 15 % je reál. Viete, koľko majú vysoké školy obslužného personálu? 40 %. Tieto školy samy sebe zoberú peniaze, keď sa nedostanú do nového systému, ktoré ESO zavádza, ktorý chcú mať na výskum, na vývoj a pre svojich vlastných vysokoškolských učiteľov. Toto je presne to, čo nemôžeme robiť rozhodnutiami, lebo inak bude tisíc protestov. Vy veľmi rýchlo zistíte, ktoré jednotlivé inštitúcie budeme rušiť, lebo budete o tom počuť i v rádiu, i v novinách. Samých mnohých z nich budete brániť, aby nerušili tú organizáciu, že je dôležité, aby existovala. Ale keby som vám prečítal zoznam tých organizácií, pretože tá analýza, samozrejme, naša existuje, my ju nepredstavujeme úmyselne, pretože bojovať proti celému frontu je naozaj veľmi náročné, takže tu ideme tzv. salámovou metódou postupne, sa jednoduchšie bojuje, tak naozaj tých inštitúcií, ktoré sú podľa mňa zbytočné a naozaj majú zaniknúť bez náhrady je pomerne veľa, myslím, okolo nejakých 24 tých základných, potom ďalšie, ktoré sčasti zaniknú, a veľmi drobná časť ľudí a možnože ich kompetencií prejde niekde inde. Toto bude veľmi ťažká práca. To bude asi najkrvavejší boj. Tam je tá časť, to už bude tá bonusová, ktorá bude prevyšovať tú hodnotu, o ktorej sme hovoril v rámci 700 miliónov, pretože tam už pôjdeme, samozrejme, aj do jednotlivých personálnych opatrení, ktoré sa ale budú väčšinou vzťahovať na Bratislavu ako takú, ktorá má, samozrejme, najmenšiu nezamestnanosť. A tu je to aj, samozrejme, vhodné, pretože títo odborníci si určite ďalšie miesto nájdu. Ale myslím, že niektoré čísla a náklady na tieto inštitúcie sú obrovské. A ja si myslím, že keď vidím pána poslanca Simona, by určite vedel porozprávať v jeho rezorte bývalom, koľko zbytočných inštitúcií existuje a ako sa vzájomne prekrývajú a zastupujú a prečo vlastne by nemuseli do budúcna existovať. (Reakcia poslanca.) To som v dobrom povedal, pán poslanec, v dobrom som hovoril. Čiže z môjho pohľadu chápem kritiku. Tá vecná je v poriadku, to je okej. Keď treba pripomienkovať, nerozumel som tomu, pretože neodôvodnil ten návrh pán poslanec Hraško, prečo to chce dopracovať, lebo nepovedal, v čom je nedopracovaný ten zákon. Len spomínal politické obavy, ktoré má z toho, že budú prednostovia. A, samozrejme, tá otázka, ktorá tu ešte zaznela z pohľadu odvolávania, rozhodovania v odvolacom konaní, tak to je vec, ktorá je štandardná aj na Protimonopolnom úrade, na mnohých inštitúciách, kde vlastne jedna inštitúcia rozhoduje aj o svojich vlastných rozhodnutiach. A nie vždy sú rovnaké. A je to úplný štandard. A ak sme nechceli zriaďovať ďalšiu inštanciu, ktorá by rozhodovala ako krajský úrad alebo niečo nadriadené, lebo šetríme práve a znižujeme počet úradov, tak toto bolo jediné riešenie, ktoré sme si takisto od roku 2007 vyskúšali a od roku 2007 funguje. Žiadne sťažnosti naň nie sú. Vy ste si ani nevšimli, že to tak vlastne funguje už aj na našich krajských úradoch v sídle kraja, ktoré donedávna existovali, keď sme rušili vlastne ešte všeobecnú verejnú správu. A funguje to. Čiže fungujú jednotné kontaktné centrá, fungujú napríklad aj doklady pre občanov, tie, ktoré budú takisto súčasťou jednotlivých kontaktných centier v jednotlivých mestách. A chceme , aby vlastne na to boli napojení všetci, aj služby, ktoré nie sú priamo výkonom štátnej správy, ako je Sociálna poisťovňa, zdravotná. Ale to sú práve tie jednotlivé etapy, aby sme nerobili všetko naraz, lebo vždy tým rozhodujúcim dňom sa môže stať mierna alebo menšia, alebo väčšia katastrofa. Chceme byť pripravení, chceme potom dokonale v roku 2014 vyladiť, v roku 2014 zriadiť čo najväčší počet klientských centier pre občanov, budeme štartovať asi s číslom 20, ale ukazuje sa, že niektorí primátori sú už aktívnejší, možno to číslo bude aj väčšie, a v každom prípade už v roku 2015 fungovať v novom systéme. A pravidelne každý štvrťrok, ako sa hovorí, budú robiť novú verziu ESO, ktorá bude zvyšovať počet tých funkcionalít, ktoré to samotné klientske centrum bude mať takzvane na počkanie. Ďakujem pekne. A verím, že hlavne občania z toho budú mať úspech, a držme si spolu palce. Ďakujem pekne. (Potlesk.)