Dzurinda, Mikuláš, minister zahraničných vecí SR (2011-09-13):
Dobré ráno. Vážený pán predseda Národnej rady, pán spravodajca, panie poslankyne, páni poslanci, správa, ktorú vám predkladám, vyplýva z príslušnej legislatívy, zo zákona, ktorý upravuje vzťahy medzi vládou a Národnou radou Slovenskej republiky. Zákon hovorí, že raz za rok prichádza minister zahraničných vecí a referuje o príslušnom uplynulom európskom roku. Myslím, že tomu siedmemu európskemu nepochybne dominovali ekonomické témy. Bola to hospodárska a finančná politika. Iste si všetci živo spomíname, že témy diktovali grécka pôžička, príprava a realizácia prvého európskeho semestra, príprava európskeho stabilizačného mechanizmu, zápas o záchranu jednotnej spoločnej európskej meny, ale aj aplikácia Lisabonskej zmluvy. V rámci aplikácie Lisabonskej zmluvy vznikla tzv. vonkajšia služba zahraničnej politiky EEAS v čele s baronesou Ashton, ktorá začala svoju činnosť politicky, ale aj organizačne. Myslím, že treba spomenúť, že pri kreovaní jej najvyšších orgánov sa presadil aj slovenský diplomat, bývalý minister zahraničných vecí Miroslav Lajčák, samozrejme, aj s masívnou podporou ministerstva zahraničných vecí a vlády. V nadväznosti na dokument Stratégia Európa 2020 vláda Slovenskej republiky v apríli schválila Národný program reforiem, ktorý stanovuje naše národné ciele. Rovnako sa prikročilo k príprave balíku legislatívnych noriem, ktorých cieľom je sprísniť ekonomický dohľad, fiškálnu disciplínu, zodpovednosť za správu vecí verejných. Je to legislatíva, ktorá bude nadväzovať na ekonomický semester, ktorého podstatou sú konzultácie jednotlivých vlád s Európskou komisiou pri príprave národných rozpočtov. Ďalšou veľmi významnou a iste aj relatívne samostatnou kapitolou je vývoj v južnom susedstve. Niektorí hovoria o arabskej jari. Severná Afrika sa dala do výrazného pohybu. V arabskom svete ten pohyb je stále veľmi silno prítomný. Chcem pripomenúť, že politicky Slovensko podporovalo právo občanov na správu vecí verejných. Navštívil som Káhiru. Zorganizovali sme v rámci V 4 aj seminár s predstaviteľmi egyptskej mimovládnej sféry, ktorého cieľom bolo odovzdávať skúsenosti naše z prechodu od vlády jednej strany k spoločnosti pluralitnej. Rovnako v rámci Spoločenstva demokracií sme privítali iniciatívu Spojených štátov zriaďovať tzv. Task Force pre krajiny, ktoré sa chcú modernizovať a ktoré sa chcú nechať aj inšpirovať alebo nechať si poradiť od krajín, ktoré z jednej strany predstavujú starú európsku demokraciu a zo strany druhej prešli tranzitívnym obdobím. A tak sme sa spolu s Holandskom dohodli, že Slovensko bude vedúcou krajinou spolu s Holanďanmi v rámci toho Task Force v Tunisku. Chcel by som zmieniť aj dva hlavné vektory našej zahraničnej politiky, ktoré boli veľmi silno prítomné v tom siedmom roku aj ako súčasť európskej agendy. A to je Východné partnerstvo a západný Balkán. V uplynulom roku sa v Bratislave uskutočnili dva významné ministerské samity, jeden koncom minulého roku, ktorý bol venovaný západnému Balkánu, a druhý v marci tohoto roku, ktorý bol venovaný Východnému partnerstvu. K tomu druhému, na ten druhý prišla aj baronesa Ashton, bol tu prítomný aj nemecký minister zahraničných vecí. Boli sme veľmi aktívni voči Bielorusku. Presadzovali sme potrebné opatrenia bilaterálne, ale aj ako súčasť Európskej únie. Chcem pripomenúť, že keď sme tu mali samit Východného partnerstva, o ktorom som pred minútou hovoril, tak som pozval na sprievodnú akciu aj predstaviteľov bieloruskej opozície. Spolu sme na Hviezdoslavovom námestí vyjadrili našu hlbokú solidaritu s prenasledovanými a väznenými predstaviteľmi bieloruskej opozície. Na európskom poli možno aj preto, že sa o Bielorusko už roky a veľmi intenzívne zaujímame a snažíme sa pomáhať bieloruským ľuďom, mimovládkam, opozícii, občanom. Dokázali sme aj za európskym stolom presadzovať potrebné opatrenia tak, aby režim Lukašenka bol stále viac obnaženejší, vystavovaný voči občanom vo svojej skutočnej podobe a so svojím skutočným obsahom. Tento principiálny postoj prináša, myslím si, svoje ovocie a budeme, pochopiteľne, v ňom pokračovať tak, aby aj Bielorusko raz mohlo byť slobodnou krajinou. Keď už hovorím o Východnom partnerstve, zmienim aj Ukrajinu, ktorú som celkom nedávno navštívil, kde sa tiež odohrávajú udalosti, ktoré si vyžadujú našu zvýšenú pozornosť. Tešíme sa európskej ceste Ukrajiny, ale na strane druhej sme znepokojení ostatným vývojom, čo som, samozrejme, predstaviteľom Ukrajiny aj tlmočil a snažil sa ich nabádať, aby sme v politike súťažili len politickými prostriedkami. Ďalšou samostatnou kapitolou, o ktorej je treba hovoriť aj v siedmom roku nášho členstva v Európskej únii, je téma rozširovania. Je už všeobecne známe, že Slovensko bolo na pozadí pozvania Chorvátska začať rokovať o svojom vstupe do Európskej únie. Bolo to na októbrovom samite v roku 2003. A tak ako sme boli aktívni na začiatku priebehu negociácií, tak sa veľmi teším, že sme boli aktívni aj v samom závere. A aj keď neaplaudovali našej aktivite všetky členské štáty, predsa len sa podarilo dosiahnuť, že Chorvátsko uzavrelo 30. júna, teda v posledný deň predsedníctva Maďarskej republiky, úspešne svoje rokovania o vstupe do EÚ. Práve teraz počas poľského predsedníctva očakávame stanovenie dátumu podpísania zmlúv, ale som presvedčený, že ten indikatívny termín vstupu Chorvátska do EÚ, ktorým je 1. júl 2013, naplníme. Boli sme veľmi aktívni aj voči Čiernej Hore, ktorá zaznamenala výrazný pokrok, ale aj voči Srbsku, ktoré zaznamenalo výrazný pokrok. Na ministerstve zahraničných vecí sme zriadili centrum pre zdieľanie odovzdávania našich skúseností z tranzície, z reforiem. Toto centrum bohato využívajú najmä krajiny západného Balkánu, ktoré som zmienil. Prispeli sme aj ku schváleniu Dunajskej stratégie, ako aj stratégie pre inkluzív rómskej komunity. Myslím, že by som mal krátko zmieniť aj ďalšie významné témy, akou bolo napr. posilňovanie energickej bezpečnosti Európskej únie, diverzifikáciu a vytváranie podmienok pre dobudovanie vnútornej energetickej infraštruktúry, integrovaného vnútorného trhu a zlepšenie energetickej efektívnosti. Chcem pripomenúť, že sme podpísali zmluvu o plynovom prepojení sever – juh medzi Slovenskom a Maďarskom, že sme podpísali zmluvu o budúcej zmluve o podobnom prepojení s Poľskom. Chcem pripomenúť, že skraja tohoto roku sme otvorili v Baumgartene systém, ktorý umožní aj reverzný, teda spätný chod plynu zo západnej plynovej sústavy k nám v prípade potreby alebo ekonomickej výhodnosti. Chcel by som na záver zmieniť ešte tému, ktorá bola veľmi silno prítomná v zahraničnej politike nielen Slovenskej republiky, ale bola veľmi silno prítomná aj v európskej politike, a to je spolupráca Vyšehradu. Vo februári sme si pripomenuli 20. výročie vzniku tohoto neformálneho regionálneho zoskupenia. Myslím, že prítomnosť pani kancelárky Merkelovej, ale aj premiéra Ukrajiny Azarova, ako aj kancelára Faymanna, rakúskeho kancelára, svedčí, že táto regionálna spolupráca sa teší veľkej pozornosti. Koniec koncov predsedníčka vlády pani Radičová pred každou Európskou radou sa usilovala koordinovať, spolupracovať, vymieňať si informácie so svojimi kolegami z V 4 a pozývali sme na tieto stretnutia predstaviteľov Európskej únie, pričom vždy tieto pozvania prijali aj pán Van Rompuy aj pán Barroso, aj pán Buzek, čo naozaj svedčí o veľkom rešpekte. Ale aj o veľkej aktivite, ktorú Slovensko ako predsednícka krajina v rámci V 4 v uplynulom roku vyvinula. Rok európsky bol zároveň aj veľmi silno stredoeurópsky, pretože Vyšehradu predsedalo Slovensko, od 1. júla predsedá Česko. Európskej únii v 1. polroku tohoto roku predsedalo Maďarsko, teraz predsedá Poľsko. Myslím, že pred Poľskom stoja výrazné výzvy, priority, ktoré potrebujeme v súčasnosti zvládnuť. Je to stále a predovšetkým stabilizácia našich ekonomík, ochrana našej spoločnej meny, zvládanie dlhovej záťaže, prijímanie opatrení, aby sme tento vývoj nielen zvládli, ale aby sa už podľa možnosti nikdy neopakoval. Potrebujeme prijať vážne rozhodnutia smerom k rozpočtovej disciplíne. Ďalšou veľmi výraznou témou, ktorá začína a bude nás zamestnávať a je veľmi dôležitá, je otázka novej finančnej perspektívy, nového rozpočtu Európskej únie na roky 2014 – 2020. Bude veľmi dôležité, aby sme sa dohodli na prioritách, ktoré ponúknu Európe dobré šance obstáť v stále silnejšej globálnej konkurencii. Preto bude veľmi, veľmi dôležité, aby na jednej strane sme obhájili princíp kohézie, súdržnosti, to znamená šancu krajín menej bohatých dobiehať tie bohatšie, ale zároveň aj rozumne investovať, napríklad do vzdelania, do moderných technológií, tak, aby sme nielen vládali držať krok so svetom, ale aby sme sa v tejto globálnej konkurencii nestratili. Panie poslankyne, páni poslanci, toľko asi obsahovo k tomu, čo podľa môjho názoru dominovalo uplynulému európskemu roku. Ponúkam vám správu v prijateľnom rozsahu, čo sa týka objemu, a myslím si ale zároveň, aj čo sa týka obsahu v tom slova zmysle, že ponúka kľúčové momenty uplynulého európskeho roku. Po prvýkrát sme ju štruktúrovali nie podľa toho, ako sme rokovali, negociovali s Európskou komisiou, ale aká je, ako je zostavená skladba európskych rád. Teda správa pojednáva o danej veci v 10 kapitolách, začínajúc všeobecnými záležitosťami, kde v rámci Rady pre všeobecné záležitosti sa vždy spravidla pripravujú najvyššie samity, je to taká posledná predsieň pred stretnutím predsedov vlád a hláv štátov. Druhá kapitola pojednáva o vonkajších záležitostiach, mohli by sme o tom hovoriť veľmi dlho, mohli by sme hovoriť o vzťahoch so strategickými partnermi, mohli by sme hovoriť o rozvojovej pomoci, kde je Slovensko tiež veľmi aktívne. Treťou kapitolou sú hospodárske a finančné záležitosti, s tým som začínal. Štvrtou je spravodlivosť a vnútorné záležitosti. Mohli by sme dlho hovoriť o problémoch migrácie najmä v súvislosti s tým, čo sa odohráva v arabskom svete. Piatou je zamestnanosť, sociálna politika, zdravotníctvo a spotrebiteľské záležitosti. Šiesta je konkurencieschopnosť. Siedma doprava, telekomunikácie a energetika. Ôsmou je poľnohospodárstvo a rybné hospodárstvo. Deviatou životné prostredie. A v neposlednom rade, samozrejme, vzdelávanie, mládež a kultúra. Zhodli sme sa na ministerstve zahraničných vecí, že ďalšiu správu by sme pripravili už tak, aby európsky rok sa rovnal kalendárny rok. My sme vstupovali do Únie 1. mája 2004, preto so správou prichádzam teraz v septembri, ale domnievam sa, že bude to prehľadnejšie, že to bude logickejšie a aj také, by som povedal, kompatibilnejšie s tým, že Európa hodnotí svoju činnosť kalendárne. Takže od nového roku by sme na tento rytmus nabehli aj my. Pán predseda, ďakujem veľmi pekne.