Košútová, Magda, poslankyňa NR SR (2015-11-19):
Ďakujem pekne za slovo. Vážený pán predsedajúci, vážené kolegyne, kolegovia, dovoľte mi vyjadriť sa k návrhu rozpočtu kapitoly ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka. Návrh vychádza zo strategických cieľov, ktoré sa týkajú požiadaviek na zavŕšenie konsolidačného úsilia v oblasti verejných financií. Tieto ciele vychádzajú z prognózy vývoja ekonomiky a prognózy daňových a odvodových príjmov. Taktiež tieto ciele zahrňujú aj aktuálny predpoklad vývoja rozpočtu verejnej správy v roku 2015. Na základe uvedeného je naformulovaný strednodobý fiškálny cieľ dosiahnuť vyrovnaný štátny rozpočet v roku 2018. Rozpočet kapitoly ministerstva pôdohospodárstva sa podieľa v roku 2016 na celkových výdavkoch štátneho rozpočtu 6,65 %. V strednodobom horizonte by sa mal podiel výdavkov rozpočtovej kapitoly ministerstva pôdohospodárstva ustáliť na úrovni 7,22 % z celkových výdavkov rozpočtu verejnej správy. Efektívna a konštruktívna spolupráca medzi ministerstvom financií a ministerstvom pôdohospodárstva a rozvoja vidieka v oblasti konsolidácie verejných financií vyústila do ústretových krokov zo strany ministerstva financií, keď došlo k zrealizovaniu dvoch zmenových listov pre kapitolu ministerstva pôdohospodárstva. Prvým zmenovým listom bol navýšený predpis príjmov ministerstva pôdohospodárstva o sumu 750-tisíc eur pri súčasnom schválení navýšenia výdavkov rezortu o sumu 500-tisíc eur. Navýšenie limitu príjmov a výdavkov bolo určené rozpočtovým organizáciám rezortu na posilnenie personálneho a administratívneho výkonu činnosti, a to menovite Štátnej veterinárnej a potravinovej správe Slovenskej republiky a Ústrednému kontrolnému skúšobnému ústavu pôdohospodárskemu v Bratislave. Druhý zmenový list súvisel so zmenou vo finančnom riadení operačných programov cezhraničnej spolupráce Slovensko – Rakúsko 2014 – 2020, Slovensko – Česká republika 2014 – 2020, Slovensko – Maďarská republika 2014 – 2020. Okrem zmeny v kódovaní zdrojov financovania došlo uvedeným zmenovým listom k posunu finančných prostriedkov Európskej únie príjmov aj výdavkov do kapitoly ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka. Je dôležité uviesť, že v rámci rozpočtovej kapitoly ministerstva pôdohospodárstva prebieha významné konsolidačné úsilie už od roku 2013. Hlavné bremeno konsolidácie výdavkov leží v optimalizovaní objemu výdavkov na inštitucionálnu podporu a zefektívnenie výdavkov na štátnu pomoc. Limit výdavkov na inštitucionálnu podporu sa pre rok 2016 rozpočtuje na úrovni 81,5 mil. eur. Do roku 2018 sa predpokladá úprava limitu výdavkov na úroveň 79,5 mil. eur. Optimalizácia objemu výdavkov na inštitucionalizovanú podporu má dve roviny. Prvou je konsolidačné úsilie rozpočtových organizácií a druhou rovinou je optimalizácia financovania príspevkových organizácií rezortu. V súlade s koncepciou rozvoja pôdohospodárstva Slovenskej republiky na roky 2013 – 2020 a Akčným plánom rozvoja pôdohospodárstva na roky 2014 – 2020 bol predstavený nový systém financovania slovenského poľnohospodárstva. Základom tohto modelu je využitie flexibility medzi piliermi spoločnej poľnohospodárskej politiky na roky 2014 – 2020. Bolo presunuté celkovo 18,276 % finančných prostriedkov z II. piliera do I. piliera spoločnej poľnohospodárskej politiky. Uvedené percento presunu bolo stanovené s ohľadom na stabilizáciu a potrebu slovenského poľnohospodárstva a kapacitné možnosti zvyšovania kvalitatívnej zložky poľnohospodárskej produkcie, pričom agregátne predstavuje sumu 345 mil. eur. Presunom časti finančných prostriedkov z II. do I. piliera vznikol priestor na financovanie prechodnej vnútroštátnej platby, a to za celé programové obdobie 2014 – 2020 v celkovej výške 114 mil. eur. Tieto finančné prostriedky sa v štátnom rozpočte uvoľnili znížením nárokov na spolufinancovanie programu rozvoja vidieka Slovenskej republiky na roky 2014 – 2020. Prechodná vnútroštátna platba je tak rozpočtovaná vo výške cca 19 mil. eur ročne a z týchto finančných prostriedkov sa zabezpečí podpora vysoko senzitívnych sektorov poľnohospodárskej prvovýroby viažucich na seba vysokú pridanú hodnotu a zamestnanosť, ktorými ministerstvo pôdohospodárstva poskytne systémovú pomoc. Týmto novým finančným mechanizmom sa automaticky prebudovala aj poskytovaná štátna pomoc. Alokácia na podporné tituly v rámci štátnej pomoci je v roku 2016 navrhovaná vo výške 3,5 mil. eur, čo predstavuje oproti rozpočtu 2015 nezmenenú úroveň. Uvedenie nového mechanizmu podpora slovenského poľnohospodárstva má vplyv aj na dotačné tituly v rámci I. a II. piliera spoločnej politiky na roky 2014 – 2020. Prioritne sú týmito mechanizmami pozitívne ovplyvňované priame platby. Priame platby predstavujú dotácie štátu s cieľom zachovania poľnohospodárskej produkcie podľa vopred stanovených kvót. Na roky 2016 – 2018 sú priame platby a pre rok 2016 rozpočtované v objeme 460,5 mil. eur, čo predstavuje 43,28 % z celkového rozpočtu ministerstva pôdohospodárstva. Limit priamych platieb pre rok 2016 v porovnaní s očakávanou skutočnosťou 2015 predstavuje nárast 15,4 mil. eur. Limit výdavkov pre program rozvoja vidieka Slovenskej republiky na roky 2007 – 2013 a na roky 2016 je stanovený v objeme 1,4 mil. eur, z toho prostriedky Európskej únie predstavujú sumu 1,1 mil. eur a spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu sumu 310-tisíc eur. Limit výdavkov pre program rozvoja vidieka 2014 – 2020 na rok 2016 predstavuje sumu 346,2 mil. eur, z toho prostriedky Európskej únie sumu 257,3 mil. eur a spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu sumu 88,9 mil. eur. Z celkového objemu prostriedkov predstavuje tento program 32,54 % celkového limitu výdavkov kapitoly ministerstva pôdohospodárstva. Výdavky na rozvoj vidieka sú pre rok 2016 oproti schválenému rozpočtu na rok 2015 o 68,11 % vyššie. Pozitívom nového finančného mechanizmu je, že využitím flexibility medzi piliermi spoločnej poľnohospodárskej politiky neboli dotknuté trhovo orientované výdavky. Nový finančný mechanizmus nemá vplyv na operačné programy v gescii ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka. Európske finančné prostriedky určené na financovanie objektov z Európskeho fondu regionálneho rozvoja pre obdobie 2007 až 2013 a ich spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu sú smerované do týchto operačných programov: operačný program Bratislavský kraj, regionálny operačný program 2007 – 2013 a programy cezhraničnej spolupráce. Limit výdavkov pre operačný program Bratislavský kraj bol stanovený v objeme 7,2 mil. eur. Z toho prostriedky Európskej únie v sume 6,5 mil. eur a pre spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu 770-tisíc eur. Z hľadiska objemu predstavuje tento program 0,68 % z celkového limitu výdavkov kapitoly v roku 2016. Pre regionálny operačný program bol stanovený limit v objeme 38,6 mil. eur, z toho prostriedky Európskej únie v sume 33,8 mil. eur, predstavuje spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu v sume 4,8 mil. eur. Z hľadiska objemu prostriedkov predstavuje tento program 3,6 % z celkového limitu výdavkov kapitoly v roku 2016. Limit výdavkov pre operačný program Cezhraničná spolupráca Česká republika – Slovensko pre roky 2007 – 2013 bol stanovený v objeme 159-tisíc eur z hľadiska objemu prostriedkov predstavuje tento program 0,01 % z celkového výdavku kapitoly ministerstva pôdohospodárstva. V novom programovacom období v rokoch 2014 – 2020 sú programy v rámci európskeho fondu regionálneho rozvoja reprezentované integrovaným regionálnym operačným programom 2014 – 2020 a programom Európska územná spolupráca 2014 – 2020. Integrovaný regionálny operačný program predstavuje operačný program, prostredníctvom ktorého je možné v programovom období 2014 – 2020 čerpať finančné prostriedky z európskych štrukturálnych a investičných fondov, konkrétne európskeho fondu regionálneho rozvoja. Štruktúra integrovaného regionálneho operačného programu pozostáva z piatich tematických prioritných osí a jednej prioritnej osi pre technickú pomoc. Podpora z integrovaného regionálneho operačného programu je sústredená v rozsahu investičnej podpory a pomoci materiálno-technického vybavenia do modernizácie regionálnych ciest II. a III. triedy, rozvoja osobnej dopravy a cyklodopravy, sociálnych služieb a náhradnej starostlivosti, rozvoja infraštruktúry vzdelávania, rozvoja zdravotníckej infraštruktúry, podpory kultúrneho a kreatívneho priemyslu, podpory energetickej efektívnosti v sektore bývania, investícií a v sektore vodného hospodárstva a rozvoja zelenej infraštruktúry a revitalizácie zanedbaných objektov a areálov. Pre rok 2016 je navrhnutý limit v objeme 100,9 mil. eur, z toho prostriedky Európskej únie v sume 83,9 mil. eur a pre spolufinancovanie suma 17,1 mil. eur. Predstavuje to z prostriedkov, tento program, 9,49 % z celkového limitu výdavkov kapitoly na rok 2016. Sumárne je teda možné konštatovať, že vládny program, návrh rozpočtu verejnej správy na roky 2016 – 2018 je vypracovaný v intenciách programového vyhlásenia vlády a je zostavený pre rok 2016 so schodkom na úrovni 1,93 % HDP. V ďalších rokoch sa predpokladá zníženie deficitu na úrovni 0,42 % HDP a v roku 2017, čo zodpovedá dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa, po prvýkrát sa navrhuje hospodárenie rozpočtu verejnej správy v roku 2018 na 0,0 % HDP. Ďakujem pekne za pozornosť.