NaiveNeuron/SloPal huggingface dataset:
P. Miššík, poslanec: (2008-06-20):
Konštatujem, že návrh zákona obsahuje z formálno-právnej stránky náležitosti uvedené v príslušných ustanoveniach rokovacieho poriadku. Dôvodová správa uvádza, že navrhovaná právna úprava je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, s medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná. Vyplýva z nej, že návrh zákona nebude mať priamy dopad na verejné rozpočty, neprináša nárok na pracovné sily, nemá vplyv na zamestnanosť a tvorbu pracovných miest ani na životné prostredie. Pripojená doložka zlučiteľnosti návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie spĺňa náležitosti uvedené v čl. 3 Legislatívnych pravidiel tvorby zákonov. Vyplýva z nej, že problematika návrhu právneho predpisu nie je upravená v práve Európskych spoločenstiev, v práve Európskej únie ani v judikatúre Súdneho dvora Európskych spoločenstiev alebo v judikatúre súdu prvého stupňa. Zo znenia návrhu zákona je zrejmý účel navrhovanej úpravy. Vychádzajúc z oprávnení, ktoré pre mňa ako spravodajcu vyplývajú z § 73 zákona o rokovacom poriadku, odporúčam, aby sa Národná rada Slovenskej republiky uzniesla, že podľa § 73 ods. 3 písm. c) rokovacieho poriadku odporučí uvedený návrh zákona prerokovať v druhom čítaní. V súlade s rozhodnutím predsedu Národnej rady Slovenskej republiky č. 676 z 3. júna 2008 podľa § 74 rokovacieho poriadku Národnej rady Slovenskej republiky navrhujem, aby návrh zákona prerokovali ústavnoprávny výbor a výbor pre vzdelanie, mládež, vedu a šport. Za gestorský navrhujem ústavnoprávny výbor. Odporúčam, aby výbory predmetný návrh zákona prerokovali v druhom čítaní do 4. septembra a v gestorskom do 5. septembra 2008. Pán podpredseda, prosím, otvorte rozpravu.
Brocka, Július, poslanec NR SR (2014-12-03):
Ja veľmi krátko. Naozaj ja sa chcem po kolegovi Přidalovi tiež prihlásiť k tomu pozmeňovaciemu návrhu v prospech kúpeľníctva, že pán kolega Fecko ho uviedol, že pozmeňovací návrh poslancov Fecka, Hrašku a Jurinovej, že aj my poslanci za KDH Přidal, Brocka, Kvasnička sme ho tiež podporili.
Blanár, Juraj, podpredseda NR SR (2021-12-10):
Prezentujme sa, prosím, a hlasujme. (Hlasovanie.) 83 poslancov prítomných, za hlasovalo 78, proti boli 4, zdržal sa, nezdržal sa nikto, nehlasoval 1 poslanec. Konštatujem, že Národná rada na návrh vlády rozhodla, že aj tento vládny návrh zákona prerokuje v skrátenom legislatívnom konaní. Vážené panie poslankyne, páni poslanci, odhlasovali sme všetky body, ktoré sme mali prerokované. Vyhlasujem dvojminútovú prestávku a budeme pokračovať v rokovaní o parlamentnej tlači 813, ktorú prednesie pán minister životného prostredia. (Dvojminútová prestávka.)
Bittó Cigániková, Jana, poslankyňa NR SR (2023-11-22):
Marek, ja sa ťa chcem opýtať, ako presne sa volá softvér a konkrétny panel v ňom, cez ktorý majú hlásiť, a teraz aby som išla do tvojho pieskoviska, keďže za to si bol ty zodpovedný, cez ktorý majú hlásiť štátne nemocnice štátnej poisťovni svoje kapacity, hej? Čiže jedna vec sú čakačky, že tu mám päť, osem, desať, dvadsať ľudí, ktorí čakajú na niečo, ale chcem sa ťa spýtať teda, keď to funguje všetko a je to pripravené, tak ako konkrétne sa volá, prosím ťa, ten softvér, cez ktorý hlásia, koľko má ktorý lekár pri tej-ktorej odbornosti kapacitu operovať napríklad? Ďalšia otázka je, že či vieš, koľký, aký dopad toto bude mať finančný a koľko si za tvojich čias vyhradil na vytvorenie rezerv pre tento zákon, keďže teda je to aj o peniazoch, a prečo, keď hovoríš pani ministerke, že teda má to v rozpočte ukázať, prečo za tvojej vlády bola najnižšia platba za poistenca štátu v histórii. A chcela by som k tým čakačkám, ktoré fungujú, ešte podotknúť, áno, operácia stenózy je tam 88 pacientov, z toho 87 je Všeobecnej zdravotnej poisťovne. Spomínal si aneuryzmu, je tam 13 čakajúcich, z toho 13 je Všeobecnej zdravotnej poisťovne. Spomínal si koronárnu artériu 33 čakajúcich, z toho 33 Všeobecná zdravotná poisťovňa. Implantát ICD 30 čakajúcich, z toho 30 Všeobecná zdravotná poisťovňa. 80 % čakateľov na TEP-ky je Všeobecná zdravotná poisťovňa, čakajú väčšinou viac ako rok. Chcem ti, Marek, pripomenúť, že to je tá poisťovňa, do ktorej ste naliali skoro 400 miliónov eur všetkých daňových poplatníkov, chcem sa ťa spýtať, kde sú výsledky z tohto financovania, okrem teda tých žúrok za 200-tisíc a predražených zmlúv s Medirexom. Ďakujem. (Potlesk.)
Hreha, Štefan, poslanec NR SR (2012-07-25):
Ďakujem pekne. Vážená pani predsedajúca, dovoľte mi, aby som predniesol spoločnú správu výborov Národnej rady o výsledku prerokovania vládneho návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 222/2004 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony, tlač 75, vo výboroch Národnej rady Slovenskej republiky v druhom čítaní. Výbor Národnej rady pre financie a rozpočet ako gestorský výbor podáva túto spoločnú správu: Národná rada uznesením č. 65 z 26. júna 2012 pridelila vládny návrh zákona týmto výborom: výboru pre financie a rozpočet, ústavnoprávnemu výboru. Uvedené výbory prerokovali predmetný návrh zákona v stanovenom termíne. Gestorský výbor nedostal do začatia rokovania o vládnom návrhu stanoviská poslancov Národnej rady. K predmetnému návrhu zákona zaujali výbory Národnej rady Slovenskej republiky tieto stanoviská: odporúčanie pre Národnú radu Slovenskej republiky návrh schváliť s pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi výbor pre financie a rozpočet uznesením č. 49 zo dňa 19. júla 2012; ústavnoprávny výbor uznesením č. 39 zo dňa 17. júla 2012. Z uznesení výborov uvedených pod bodom III tejto správy vyplynuli pozmeňujúce a doplňujúce návrhy, ktoré sú presne uvedené pod bodom IV spoločnej správy, a ktorú máte všetci pred sebou. Gestorský výbor odporúča o návrhoch výborov hlasovať takto: o bodoch spoločnej správy č. 1 až 21 hlasovať s návrhom gestorského výboru schváliť. Gestorský výbor na základe stanovísk výborov v jednotlivých uzneseniach uvedených pod bodom III tejto správy a stanoviskách poslancov gestorského výboru vyjadrených v rozprave odporúča Národnej rade Slovenskej republiky vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 22/2004 Z. z. o dani z pridanej hodnoty, schváliť z pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi. Predmetná správa výborov bola schválená uznesením gestorského výboru č. 58 z 23. júla 2012. Výbor ma určil za spoločného spravodajcu výborov, súčasne ma poveril predniesť spoločnú správu výborov na schôdzi Národnej rady a navrhnúť Národnej rade postup pri hlasovaní o pozmeňujúcich, doplňujúcich návrhoch, ktoré vyplynuli z rozpravy. Pani predsedajúca, skončil som, otvorte rozpravu.
Glváč, Martin, podpredseda NR SR (2016-10-11):
Ďakujem. Na faktickú bude reagovať pán poslanec Dostál. Nech sa páči.
Laurenčík, Milan, podpredseda NR SR (2022-03-18):
Prosím, slušne sa vyjadrujte.
Paška, Pavol, predseda NR SR (2014-03-27):
Pán spravodajca, poprosím vás o chvíľku strpenia. Pán poslanec, máte problém s hlasovacím zariadením? (Reakcia z pléna.) Poprosím technikov, aby sa pozreli na to. Poprosím o chvíľočku strpenia, je potrebné vydať náhradnú kartu. Budeme pokračovať. Pán poslanec, musíme pokračovať bez vás. Je tam problém s kartou. Takže nenamietate, že nemôžete hlasovať? (Reakcia z pléna.) Dobre. Takže budeme hlasovať, pán spravodajca, nech sa páči.
Mikloš, Ivan, podpredseda vlády a minister financií SR (2010-08-11):
Ďakujem pekne. Vážený pán podpredseda, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, predkladám návrh na vyslovenie súhlasu Národnej rady s Rámcovou zmluvou, a teraz to trošku skrátim, medzi krajinami eurozóny a Európskym finančným stabilizačným nástrojom. Účelom tohto materiálu je vytvoriť právny rámec pre vytvorenie Európskeho finančného stabilizačného nástroja. Tento mechanizmus vyplynul zo záverov rozhodnutia Rady EKOFINU zo dňa 9. mája 2010, v ktorom sa členské štáty eurozóny zaviazali vytvoriť tento Európsky finančný stabilizačný mechanizmus. Je založený na základe čl. 122 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a medzivládnej rámcovej zmluvy so zámerom umožniť poskytnúť finančnú pomoc členskému štátu eurozóny, ktorý je v ťažkostiach v dôsledkoch mimoriadnych okolností, ktoré sú mimo kontroly predmetného členského štátu. Prijatie tohto materiálu Národnou radou nebude mať negatívny dopad na štátny rozpočet. Viazanosť Slovenskej republiky zmluvou je podmienená až splnením vnútroštátnych podmienok, ktoré vyžaduje národný právny poriadok každého členského štátu eurozóny, vrátane Slovenskej republiky. Konkrétne to teda znamená, že napriek podpisu Rámcovej zmluvy Slovenská republika nebude povinná poskytnúť záruku, pokiaľ nebude mať splnené všetky zákonom vyžadované podmienky. Na poskytnutie záruk bude potrebné vykonať legislatívne úpravy zákonov. Táto podmienená viazanosť členského štátu eurozóny však nebude blokovať vytvorenie Európskeho finančného stabilizačného mechanizmu a prípadné poskytnutie záruk inými štátmi eurozóny. Pri akomkoľvek prehodnocovaní a prepočítavaní záruk členských štátov bude platiť zásada, na základe ktorej sa žiaden ručiteľ nezaručí za celkovú sumu väčšiu, ako je jeho celkový podiel vyplývajúci z tejto Rámcovej zmluvy. Predkladaná zmluva je v súlade s právnym poriadkom Slovenskej republiky a jej články zabezpečujú súlad zmluvy so záväzkami Slovenskej republiky ako členského štátu Európskej únie. Ide o medzinárodnú zmluvu, na vykonanie ktorej bude potrebný zákon a ktorá si pred svojou ratifikáciou vyžaduje súhlas Národnej rady podľa článku 7 ods. 4 Ústavy Slovenskej republiky. Vláda schválila predmetnú zmluvu na rokovaní dňa 15. júla 2010. Týmto odporúčam, aby Národná rada Slovenskej republiky vyslovila súhlas s návrhom Rámcovej zmluvy o Európskom finančnom stabilizačnom nástroji. Ďakujem pekne. Nie je za čo.
Danko, Andrej, podpredseda NR SR (2024-02-06):
Poslanec Dvořák. Pán poslanec Čaučík, nie je v sále. Ste?
Paška, Pavol, predseda NR SR (2012-12-18):
(Hlasovanie.) 140 prítomných, 108 za, 30 sa zdržalo, 2 nehlasovali. Návrh sme schválili.
Viskupič, Jozef, poslanec NR SR (2010-11-30):
Ďakujem. V rozprave padol pozmeňujúci návrh pána poslanca Abrhana. (Reakcia poslanca.) Pán poslanec má procedurálny návrh.
Gabániová, Darina, poslankyňa NR SR (2011-09-08):
Áno, áno, áno. Momentík. Tak o nekompetentnosti prípravy tohto zákona svedčí aj to, že svedčí o tom, teda aj fakt, že celý proces prípravy zákona prebiehal bez dostatočnej odbornej diskusie. Z jeho prípravy boli z nepochopiteľných dôvodov vynechaní takí zástupcovia Slovenskej lekárnickej komory, ako hlavný odborník, dokonca teda aj hlavný odborník ministerstva zdravotníctva pre lekárenstvo, krajskí odborníci či akademická obec. Zaujímalo sa ministerstvo v procese prípravy azda o názor nejakej inej strany ako o názor nelekárnikov? Kto je vlastne podpísaný pod textom zákona skutočne? No a už potom sú tie invektívy. Preto dovoľte, vážená Národná rada, aby som vyslovila apel na vás, aby ste podporili môj procedurálny návrh, kde navrhujem, aby podľa § 73 rokovacieho poriadku ods. 3 písm. a) bol návrh zákona vrátený na jeho dopracovanie. Ďakujem.
Pellegrini, Peter, podpredseda NR SR (2020-05-12):
S reakciou na faktické pán poslanec Richter.
Paška, Pavol, predseda NR SR (2014-04-02):
Faktické poznámky, piati páni poslanci. Končím možnosť sa prihlásiť. Pán poslanec Martvoň.
Paška, Pavol, predseda NR SR (2012-09-12):
Faktické poznámky páni poslanci: Fecko, Martvoň, Baška. Končím možnosť sa prihlásiť. Pán poslanec Fecko.
Baška, Jaroslav, poslanec NR SR (2013-01-30):
Ďakujem veľmi pekne za slovo. Ja len na jednu vec budem reagovať z vášho príhovoru, pán poslanec Galko. A to sa týka poznámky, ktorú ste povedali na margo toho, kam by tí vojaci, policajti v súčasnosti išli, keď ostali na pozíciách policajtov, vojakov. No kde v tom roku 2010 odišlo 700 vojakov, ktorí na jeseň 2010 odišli z ozbrojených síl? Takisto, v priebehu necelých dvoch rokov odišlo takmer 3 000 policajtov z Policajného zboru. A myslím si, že to bolo spôsobené len jednou vecou, tak, ako ste komunikovali od začiatku zle, ako idete zmeniť systém sociálneho zabezpečenia týchto ľudí, ktorí pracujú v ozbrojených zboroch a v ozbrojených zložkách. Tu je jeden veľký rozdiel. Tak ako sa pripravovala táto novela, tak bola odkonzultovaná nielen s odbormi, s policajnými odbormi, ale aj s ďalšími organizáciami profesijnými, ktoré majú blízko k týmto ozbrojeným zložkám. A to, čo povedal aj minister vnútra, je naozaj pravda. Napriek tomu, že po marcových voľbách 2012 sme hovorili, že tento systém treba nielen zastabilizovať, ale aj motivovať súčasných ľudí, ktorí pôsobia v týchto ozbrojených zložkách, tak povedal, že od marca 2012 odišlo naozaj najmenej policajtov v histórii z Policajného zboru. A to je naozaj čo povedať. Čiže je to o komunikácii, tak ako to bolo odkomunikované, súhlasili s tým policajné odbory aj ďalšie profesijné organizácie. Ja si myslím, že tento systém je nastavený naozaj dobre.
Janiš, Stanislav, poslanec NR SR (2011-07-07):
Len o bode 7. Len o bode 7.
Danko, Andrej, podpredseda NR SR (2024-10-29):
Ďakujem. Pýtam sa, či sa chce niekto prihlásiť do rozpravy ústne. Nie. Vyhlasujem všeobecnú rozpravu za skončenú. Chce sa vyjadriť pán spravodajca? Á, navrhovateľ, áno. Nech sa páči.
J. Gajdošík, poslanec: (2010-03-03):
Národná rada Slovenskej republiky uznesením zo 4. februára 2010 č. 1909 pridelila návrh poslankyne Národnej rady Slovenskej republiky Kataríny Tóthovej na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 301/2005 Z. z. Trestný zákon v znení neskorších predpisov, na prerokovanie týmto výborom: Ústavnoprávnemu výboru Národnej rady Slovenskej republiky, Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre vzdelanie, mládež, vedu a šport a Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre ľudské práva, národnosti a postavenie žien. Poslanci Národnej rady Slovenskej republiky, ktorí nie sú členmi výborov, ktorým bol návrh zákona pridelený, neoznámili v určenej lehote gestorskému výboru žiadne stanovisko k predmetnému návrhu zákona. Návrh poslankyne Národnej rady Slovenskej republiky Kataríny Tóthovej na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 301/2005 Z. z. Trestný poriadok v znení neskorších predpisov, prerokovali Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky, Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre ľudské práva, národnosti a postavenie žien. Neprijali platné uznesenie, návrh nezískal súhlas nadpolovičnej väčšiny prítomných poslancov. Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre vzdelanie, mládež, vedu a šport bol zvolaný na rokovanie na 23. a 26. februára 2010, o návrhu nerokoval, nakoľko bol neuznášaniaschopný. Gestorský výbor na základe stanovísk výborov k návrhu poslankyne Národnej rady Slovenskej republiky Kataríny Tóthovej na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 301/2005 Z. z. Trestný poriadok v znení neskorších predpisov, uvedených pod bodom III tejto správy a stanovísk poslancov gestorského výboru vyjadrených v rozprave k tomuto návrhu podľa § 79 ods. 4 písm. f) a § 83 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov podáva spoločnú správu bez odporúčacieho stanoviska. Spoločná správa výborov Národnej rady Slovenskej republiky o prerokovaní návrhu poslankyne Národnej rady Slovenskej republiky Kataríny Tóthovej na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 301/2005 Z. z. Trestný poriadok v znení neskorších predpisov, v druhom čítaní bola schválená uznesením Ústavnoprávneho výboru Národnej rady Slovenskej republiky z 1. marca 2010 č. 856. Týmto uznesením výbor zároveň poveril mňa predložiť návrhy podľa § 81 ods. 2, § 3 ods. 4, § 84 ods. 2 a § 86 zákona o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky. Pán predsedajúci, otvorte, prosím, rozpravu.
Sopko, Miroslav, poslanec NR SR (2019-09-25):
Nie, nie, pána poslanca Žarnaya.
Jurinová, Erika, podpredsedníčka NR SR (2012-09-20):
Ďakujem pánovi poslancovi. Na jeho vystúpenie nereaguje nikto faktickými poznámkami. Vyhlasujem teda všeobecnú rozpravu za skončenú. Chce sa k rozprave vyjadriť pán navrhovateľ?
Matovič, Igor, poslanec NR SR (2014-10-31):
Martin Poliačik, teda reagujem na teba, aby bolo jasné. Nikdy som nepovedal v žiadnom mojom vystúpení v minulosti ani dnes, že ktorýkoľvek občan, ktorý prijme druhé štátne občianstvo, je bezpečnostným rizikom pre Slovensko. Snažíš sa mi to podsunúť ešte aj teda dosť tak pateticky so stodvaročnou babičkou, že teda, či táto je pre mňa to bezpečnostné riziko. Nikdy som to nepovedal a ohradzujem sa proti tomu. Ale bezpečnostným rizikom, a opakujem to po 150-krát, bezpečnostným rizikom pre Slovensko je nedemokratické správanie sa Viktora Orbána za našimi hranicami. A keď som pred tromi rokmi pri, vtedy, kedy ste, vlastne vtedajšia vládna koalícia na základe popudu MOST-u – HÍD chceli zmeniť tento zákon systémom takým, že budeme sa tváriť, že vlastne ten maďarský zákon na Slovensku neplatí a že ten maďarský pas vlastne na Slovensku nevidíme, tak som sa proti tomu vzbúril práve s tým, že ja za tým vidím zlý úmysel Viktora Orbána, že chce si nakupovať voličské hlasy za hranicami. Všetci ste vtedy tvrdili, že nie, toto nehrozí. Viktor Orbán tvrdí, že žiadne voličské právo občanom za hranicami nebude rozdávať. Čo sa stalo dnes? Dnes poznáme realitu. Nakúpil si voličské hlasy. Bol to čisto zlý úmysel zo strany voličského, v strane Viktora Orbána. A nieže na Slovensku, nakúpil si ich v Rumunsku, v Srbsku a v okolitých krajinách a tieto mu pomohli získať ústavnú väčšinu, aby naďalej valcoval akékoľvek demokratické sily v Maďarskej republike. Tomuto dopomáhate. A ja som rád, že Slovenská republika tomu nenapomáhala a prijala síce sprostú reakciu, ja to priznávam, je hulvátska, je extrémistická tá reakcia, ale na hulvátsky a sprostý zákon Viktora Orbána. Preto je cesta tá, ktorú navrhujeme, urobiť kompromis, a to, čo spomenul aj pán Simon, možno podmieniť... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
Dostál, Ondrej, poslanec NR SR (2018-09-17):
Ďakujem, pán predseda. Návrh zákona, ktorým sa mení zákon č. 184/2014 Z. z. o volebnej kampani a o zmene a doplnení zákona č. 85/2005 Z. z. o politických stranách a politických hnutiach v znení neskorších predpisov, predkladám spolu s poslancami Petrom Osuským a Martinom Klusom. Cieľom predkladaného návrhu zákona je zrušiť 14-dňové moratórium na zverejňovanie výsledkov predvolebných prieskumov, respektíve obmedzenie tohto zákazu iba na samotný deň volieb. Návrh zákona nebude mať vplyv na verejné rozpočty, neprináša nárok na pracovné sily, nemá vplyv na zamestnanosť a tvorbu pracovných miest, na životné prostredie, ani na podnikateľské prostredie. Je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, jej zákonmi a medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná. A viac o jeho obsahu poviem v rozprave, do ktorej sa týmto hlásim ako prvý.
Blahová, Natália, poslankyňa NR SR (2010-12-15):
Teraz v súlade s § 74 ods. 1 zákona Národnej rady Slovenskej republiky o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky a s citovaným rozhodnutím predsedu Národnej rady Slovenskej republiky odporúčam prideliť návrh zákona v druhom čítaní na prerokovanie: Ústavnoprávnemu výboru Národnej rady Slovenskej republiky, Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre obranu a bezpečnosť, Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre ľudské práva a národnostné menšiny, Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre hospodárstvo, výstavbu a dopravu, Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre sociálne veci. Za gestorský výbor navrhujem Výbor Národnej rady pre sociálne veci, pričom odporúčam, aby výbory, ktorým bol návrh zákona pridelený, ho prerokovali v termíne do 27. januára 2011 a gestorský výbor v termíne do 31. januára 2011. Pán predseda, prosím, dajte hlasovať o tomto návrhu.
P. Paška, predseda NR SR: (2009-02-04):
Požiadam teraz pani poslankyňu Košútovú, aby v prvom čítaní uvádzala hlasovanie o vládnom návrhu zákona o právnej ochrane odrôd rastlín . Je to tlač 897.
B. Bugár, podpredseda NR SR: (2002-04-10):
(Hlasovanie.) Prítomných 107 poslancov, za návrh hlasovalo 97, zdržalo sa 6, nehlasovali 4. Konštatujem, že Národná rada pridelila návrh tohto zákona výborom, určila gestorský výbor a príslušné lehoty výborom na jeho prerokovanie v druhom čítaní. Spravodajcom je pán poslanec Ferkó. Nech sa páči, máte slovo. B. Ferkó, poslanec: Ďakujem pekne, pán predsedajúci. Odporúčam, aby sa Národná rada Slovenskej republiky uzniesla v zmysle § 73 ods. 3 písm. c) rokovacieho poriadku, že predložený návrh zákona prerokuje v druhom čítaní.
Blaha, Ľuboš, podpredseda NR SR (2024-06-13):
Na vaše vystúpenie, pán poslanec, evidujem jednu faktickú poznámku od pána poslanca Mariána Viskupiča. Nech sa páči.
Laššáková, Jana, podpredsedníčka NR SR (2014-09-11):
Vôbec s týmto nesúvisí.
Glváč, Martin, podpredseda NR SR (2018-09-19):
Ďalší v rozprave, pán poslanec Fecko.
Petrák, Ľubomír, poslanec NR SR (2012-09-20):
Pán predseda, hlasovali sme o všetkých bodoch spoločnej správy, a keďže návrhy v rozprave odzneli dnes, dajte, prosím, hlasovať o skrátení lehoty.
Hlinka, Jozef, poslanec NR SR (2021-11-02):
Ďakujem za slovo. Vážený pán predsedajúci, v rozprave nevystúpil žiaden poslanec. Pán predsedajúci, dajte, prosím, hlasovať o bodoch spoločnej správy č. 1 až 27 spoločne s návrhom gestorského výboru schváliť.
Karas, Viliam, dočasne poverený minister spravodlivosti SR (2023-05-03):
Veľmi pekne ďakujem, pán predsedajúci. Vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky predkladám vládny návrh zákona o žalobách na ochranu kolektívnych záujmov spotrebiteľov a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Účelom návrhu zákona je preberaná smernica Európskeho parlamentu a Rady 2020/1828 z 25. novembra 2020 o žalobách v zastúpení na ochranu kolektívnych záujmov spotrebiteľov a o zrušení smernice 2009/22. Cieľom transponovanej smernice je zaistiť, aby spotrebitelia vo všetkých členských štátoch mali k dispozícii aspoň jeden účinný a efektívny procesný mechanizmus pre žaloby na ochranu kolektívnych záujmov spotrebiteľov, a zvýšiť tak dôveru spotrebiteľov, posilniť ich postavenie pri uplatňovaní ich práv, priviesť k spravodlivejšej hospodárskej súťaži a vytvoriť rovnaké podmienky pre obchodníkov pôsobiacich na vnútornom trhu. Cieľom návrhu zákona je zabezpečiť potrebnú rovnováhu medzi zlepšujúcim sa prístupom spotrebiteľov k spravodlivosti a poskytnutím primeraných záruk pre obchodníkov pred zneužívaním sporov, ktoré by neodôvodnene bránili podnikom vykonávať činnosť na vnútornom trhu. V návrhu zákona sa rozlišujú dve konania na ochranu kolektívnych záujmov spotrebiteľov, a to konanie o abstraktnej kontrole, ktorého koncept, tak ako ho poznáme v civilnom sporovom poriadku, sa zachováva, avšak dochádza k zakomponovaniu do predkladaného návrhu zákona, a konanie o nápravnom opatrení, ktorého cieľom je vydanie konkrétneho nápravného opatrenia, napríklad poskytnúť zľavu z kúpnej ceny, vrátenie kúpnej ceny, opravu, výmenu a podobne. Účinnosť predkladaného návrhu zákona sa navrhuje 25. júna 2023. Ústavnoprávny výbor schválil spoločnú správu k predmetnému návrhu zákona. Stotožňujem sa so všetkými pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi vyplývajúcimi zo spoločnej správy výborov a mám za to, že ich schválenie prispeje k skvalitneniu novej právnej úpravy. Vážené pani poslankyne, páni poslanci, dovoľujem si vás požiadať o podporu predloženého vládneho návrhu zákona, a to aj s ohľadom na prebiehajúci infringement v konaní o porušení zmluvy zo strany Európskej komisie voči Slovenskej republike. Ďakujem veľmi pekne.
Mikloško, Jozef, poslanec NR SR (2014-06-05):
Ďakujem. Oceňujem tento návrh novely, lebo skutočne je v prospech ľudí a ich problémov. Vieme, že Slovensko je vo zvláštnej situácii, keď asi 400 000 ľudí dostalo svoje družstevné a štátne byty proste za málo peňazí do svojho vlastníctva. Tým vznikla situácia, že až 90 % ľudí na Slovensku býva vo vlastných domoch alebo bytoch a z toho 80 % má tieto vlastníctva bez úveru. Takže sme na druhom mieste v Európe. Na druhej strane každý majiteľ je v dileme, či si robí sám údržbu, alebo skupina ľudí, alebo istú správcovskú spoločnosť, ktorá sľubuje, že to bude robiť. Aj jedna, aj druhá cesta má svoje problémy a ťažko povedať, ktorá je lepšia. Určite keď to necháme na správcovskú spoločnosť, tak je tam určitý monopol, netransparentnosť a tí vlastníci často potom ťahajú za kratší koniec a veľmi často sa aj poslancom sťažujú, píšu, hovoria o svojich problémoch a ťažko je tam tie uzly všetky rozmotávať. Oceňujem, že táto nová úprava by urobila poriadok aj do fondov ich používania, aj určitý poriadok do celého tohto systému. Iste v druhom kole by sa ešte dalo všeličo vylepšiť a určite treba o tom viac hovoriť, aby ľudia napísali svoje podnety, aby to bol zákon v prospech ľudí. Aj to je vážne a dobré, že treba zverejňovať neplatičov, ktorí si dlhodobo neplatia a využívali tieto možnosti. Treba ich zverejňovať a postihovať, keď je to naozaj dokázané. Je to vážna chyba tých, ktorí neplatia. Ďakujem.
Uhrík, Milan, poslanec NR SR (2016-12-07):
Pán kolega, ja som povedal, že nemáme nič proti slušným, poctivým zahraničným investorom, ktorí sem prišli s úprimným záujmom podnikať, dosahovať zisk a dobre platiť slovenských občanov. Proti tomu sa logicky nedá nijakým spôsobom argumentovať a nedá sa proti tomu ani nič mať. Rozdiel je, že tu máme zahraničných kvázi investorov, ktorí sem prišli Slovensko a Slovákov drancovať, ktorí sprivatizovali našej strategické podniky práve pod rúškom a záštitou Európskej únie a ktorí vlastne ovládli naše monopolné trhy a drancujú práve Slovákov skrz tieto strategické firmy. Hovoríte, že ste proti privatizácii podnikov v strategickom odvetví, že dlhodobo to kritizujete. Ale opäť, mali ste jednofarebnú vládu, mali ste jedinečnú možnosť niečo s tým spraviť, neurobili ste s tým nič. A čo sa týka toho, že Slovensko má nejakú kompetenciu alebo nejakú právomoc nebodaj v Európskej únii rozhodovať, a že tejto právomoci sa vzdali aj iné krajiny, to nie je pravda. Viete veľmi dobre, že Slovensko má naozaj veľmi zanedbateľný, malilinký vplyv na rozhodnutia Európskej únie, no napriek tomu ich musíme všetky akceptovať. Kolega Schlosár hovoril, že z 97 % rozhodujú o nás cudzie štáty, Slováci majú zhruba len 3,5 % hlasov v tých kľúčových rozhodujúcich orgánoch Európskej únie. Pritom tie najväčšie krajiny, ktoré sú tam, majú oveľa väčší percentuálny podiel a povedzme si rovno, Európska únia nespraví nič, čo nechce Nemecko alebo čo nechce Francúzsko, alebo čo donedávna nechcelo Anglicko. Ale urobí všetko, čo nechce Slovensko. Ďakujem.
Paška, Jaroslav, poslanec NR SR (2019-06-25):
Vážený pán predsedajúci, milé dámy, vážení páni, vážení predkladatelia, priznám sa, že predložený návrh zákona vnímam ako neobratný a priehľadný pokus vyrobiť v národnostne stabilnom politickom prostredí problém, spor, konflikt, ktorý by opozícii umožnil dopracovať sa k predčasným voľbám. Nemyslím si, že by sa dnes v slovenskom parlamente našiel dostatok poslancov na to, aby tento perfídny pokus oslabiť prirodzenú komunikačnú a integračnú úlohu štátneho jazyka zmenil a v súčasnosti aj menil legislatívne zakotvené pravidlá používania jazykov v Slovenskej republike. Neprináša totiž žiadne zmysluplné pozitíva, na čo vo svojom vystúpení poukázala aj pani poslankyňa Irén Sárközy z MOST-u – HÍD. Naopak, navrhovanými ustanoveniami navádza k jazykovej atomizácii spoločnosti, uzatváraniu sa a separovaniu etnických komunít, vzájomnému odsudzovaniu sa, čoho dôsledkom sú spravidla národnostné trenice, oslabovanie a dezintegrácia štátu. Predkladatelia svoj návrh opierajú o falošné tvrdenie, že zákon o štátnom jazyku svojimi ustanoveniami neodôvodnene zasahuje do práva na slobodné šírenie informácií, keď upravuje, ktoré údaje a informácie je potrebné používať, evidovať a uvádzať v štátnom jazyku. Toto tvrdenie je však čistá lož, pretože v súčasnosti platný zákon nijako neobmedzuje slobodu šírenia informácie. Upravuje len, v akom jazyku je potrebné kvôli všeobecnej zrozumiteľnosti uvedenú informáciu vo verejnej komunikácii použiť. Teda hovorím o jazyku, nie o informáciách. Preto si myslím, že táto iniciatíva nemôže podľa môjho názoru nijako prospieť k súčasnému zlepšeniu pomerov na Slovensku. Argumentácia predkladateľov, ktorou sa pokúšajú odôvodniť svoj návrh, je buď absolútnym prejavom absolútnej nekompetentnosti, alebo čírej zlomyseľnosti. Poviem prečo. Veď snaha zrušiť prednosť úradného jazyka pred ostatnými jazykmi znamená zrušiť jediný komunikačný spoločný kanál v tomto štáte. Vážení predkladatelia, na Slovensku žije rusínska, rómska, maďarská, poľská, ukrajinská, nemecká či česká menšina a jediným ich spoločným komunikačným kanálom je slovenský jazyk. Pri všetkej úcte k vášmu politickému presvedčeniu a i preferenciám, prednosť štátneho jazyka by znamenala v tomto prostredí zavedenie absolútnej jazykovej anarchie, čo by iste bolo na škodu aj pre všetky národnostné menšiny, ktoré práve prostredníctvom slovenského jazyka a používaním svojím v každodennom živote dokážu medzi sebou plynulo komunikovať. Preto, vážení predkladatelia, sa stotožňujem s návrhom, ktorý v rozprave už zaznel a ktorý hovorí o tom a navrhuje, aby Národná rada Slovenskej republiky o tejto novele ďalej nerokovala. Takže toľko v stručnosti k vášmu návrhu. Ďakujem za pozornosť.
Szalay, Tomáš, poslanec NR SR (2023-12-14):
Áno, ďakujem veľmi pekne aj ja Ľubomírovi Galkovi, že... za tento pozmeňovací návrh. Veľmi s ním súcitím, pretože aj ja som dopoludnia predkladal pozmeňovací návrh, niekoľko pozmeňovacích návrhov a viem, čo to znamená to prečítať dostatočne zrozumiteľne pomaly a presne. Nič menej, ja by som si rád z toho jeho príspevku vybral novelizačný bod č. 23, s ktorým súhlasím. Tých bodov je 230, so všetkými 230 súhlasím, ale špeciálne by som vypichol bod 23 a pripomenul by som slová z programového vyhlásenia vlády, dovolím si teraz odcitovať, tá časť, ktorá mňa osobne trápi, teda zdravotníctvo: „Prioritný dôraz kladieme na personálnu stabilizáciu v zdravotníctve. Naším cieľom je vytvoriť také pracovné podmienky, ktoré budú pre absolventov atraktívne a podporia ich v rozhodnutí pracovať na Slovensku a zároveň zastavia odchod skúsených zdravotníkov do zahraničia.“ No a čo robí novelizačný bod 23, ktorý predložil pán kolega Galko? Konkrétne mení, alebo teda hodlá ponechať poplatky za prepustenie zo štátneho zväzku Slovenskej republiky na pôvodnej úrovni. To znamená, nebude ich zvyšovať tak, ako to bolo v pláne, o 40 až 43 %, ale ponechá ich v pôvodnej, v pôvodnej výške. Ja to osobne považujem za dobré rozhodnutie, pretože keď už sa naozaj niekto rozhodne odísť z tejto krajiny, nemali by sme mu klásť už také prekážky, že si to musí zaplatiť vyššou sumou, preto tento bod rovnako ako ďalších 229 novelizačných bodov, ktoré predložil v pozmeňovacom návrhu pán poslanec Galko, určite v hlasovaní podporím a bol by som veľmi rád, keby sa k tomu pridali aj moje kolegyne a kolegovia zo snemovne. Ďakujem veľmi pekne.
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2017-09-14):
Pán poslanec Mazurek.
Matovič, Igor, poslanec NR SR (2013-06-25):
Pán predseda, dajte, prosím, hlasovať o poslaneckom návrhu zákona ako celku s odporúčaním gestorského výboru schváliť ho.
Bastrnák, Tibor, poslanec NR SR (2013-06-25):
Ďakujem pekne za slovo. Myslím si, pán poslanec, že máš pravdu. Nie je to vyvážený a ani dobrý zákon kvôli tomu, lebo nechcem v žiadnom prípade urážať predkladateľov, ale pravdepodobne nechápu, čo je zmysel samosprávnosti. Starostovia a primátori sú vo väčšom prípade výkonným orgánom, rozhodujúcim orgánom je práve zastupiteľstvo. A, samozrejme, z tohto pohľadu je to veľmi príjemné, keď môže vymenovávať šéfov rozpočtových a príspevkových organizácií primátor alebo starosta, ale na druhej strane aj to je na uváženie, že na jednej strane keď zastupiteľstvo rozhodne o rozpočte týchto organizácií, potom to musí splniť taký človek, ktorý je zodpovedný len primátorovi alebo starostovi. Nie je to vyvážené. Samozrejme, o tom, koľko má byť poslancov v zastupiteľstvách, môžeme kľudne debatovať. Ale keď už sa toto rieši, tak prečo sa nerieši napr. otázka viceprimátorov? Aj tým by sa dali ušetriť peniaze. A to, čo si hovoril o hlavných kontrolóroch, tiež je pravda. Bohužiaľ, dneska je ťažké nájsť hlavného kontrolóra fundovaného, ktorý aj vie dobre robiť svoju prácu. A možnože niekedy je to nepríjemné pre toho starostu a primátora, ale na druhej strane musíme uznať, že veľakrát je to prospešné, lebo vie im aj pomáhať a pomôcť. A, samozrejme, dobre vieme, že v menších mestách alebo na dedinách kvalitného hlavného kontrolóra nájsť je veľmi, veľmi ťažké. Takže nemyslím si, že z tohto pohľadu je to vyvážený zákon, a bol by som rád, keby to neprešlo, ale, samozrejme, v to nemôžem ani dúfať. Ďakujem veľmi pekne.
Žiga, Peter, podpredseda NR SR (2024-02-27):
Na vaše vystúpenie štyri faktické poznámky. Ako prvá pani poslankyňa Mesterová.
Figeľ, Ján, podpredseda NR SR (2013-11-28):
Ďakujem pekne. Pán poslanec Zajac, chcete doplniť otázku? (Reakcia poslanca.) Nech sa páči.
A. Belousovová, podpredsedníčka NR SR: (2008-09-10):
Dávam slovo spravodajcovi, ktorého určil navrhnutý gestorský výbor pre pôdohospodárstvo, životné prostredie a ochranu prírody, pánovi poslancovi Antonovi Korbovi. Nech sa páči, pán poslanec.
Viskupič, Marián, poslanec NR SR (2024-09-11):
Ďakujem pekne za slovo. Kolega Štefan Kišš, ďakujem pekne za vystúpenie, s veľa-veľa vecami, samozrejme, sa jedine dá súhlasiť, ďakujem za to zarámcovanie. A ja si dovolím, teda možno pán predseda bude zdieľny, keď zrovna spomeniem jeho, že normálne musíme pochváliť aj pána predsedajúceho za to, že ozaj nechal rozprávať, pretože k samotnej dani z tabaku to bolo až úplne na konci. Ale okej, veď presne tak, je to nejaký balík zákonov, čiže ďakujem, že ste nechali kolegu povedať proste toto celé. No ja možno ešte mám chvíľku, tak len doplním vlastne to, o čom Štefan hovoril, o tom veľmi-veľmi zlom stave verejných financií, o úplne aktuálne údaje. No ku včerajšku bol hotovostný deficit štátneho rozpočtu 5,162 mld., ale pozrime sa ešte o deň skôr, už to bolo 5,3 mld. a zhodou okolností zrovna teda včera prišla, neviem presne, čo to je, ale 250 mil. z Európskej únie, takže dnes je ten deficit o niečo nižší. Ale každopádne sú to veľmi-veľmi zlé čísla a proste skutočne platí to, náš deficit je fakt najvyšší, tak ako Štefan hovoril, naša udržateľnosť dlhodobá je na najhoršej úrovni a nevidieť žiadne zlepšenie a, samozrejme, a aj daň z tabaku tiež nie je cesta, ktorá to dokáže celé akoby vyriešiť, ale viacej už poviem vo vystúpení. Ďakujem pekne, Štefan, ešte raz za vystúpenie.
Laššáková, Jana, podpredsedníčka NR SR (2012-08-01):
Na vystúpenie pána poslanca nie sú faktické poznámky. Teraz odovzdávam slovo pánovi poslancovi Hlinovi. Nech sa páči, pán poslanec.
Šipoš, Michal, poslanec NR SR (2024-01-16):
Ďakujem pekne pani poslankyni Kolíkovej za vystúpenie, za zhrnutie faktov a je pravda, tak ako ste hovorili, že vládni poslanci, vládna koalícia dusí demokraciu, nechcú nám dovoľovať vystupovať tak, ako máme nárok podľa rokovacieho poriadku. Oni hlavne nechcú diskutovať vôbec. A ešte nám chcú aj brať naše vystúpenia. To už je podľa mňa absolútny vrchol. Tak keď oni nechcú vystupovať, keď oni nechcú sa vyjadrovať, tak, prosím, aby nebrali slová, nebrali slovo opozičným poslancom, keď na to majú nárok. A čo sa týka kompetenčného zákona, tak je pravda, že pani prezidentka mala vážne výhrady k tomuto zákonu, či už preto, že Robert Kaliňák bude mať pod kontrolou obchod so zbraňami, či už preto, že potrebujú za každú cenu a rýchlo dosadiť svojho šéfa na Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou, lebo momentálne to má v rukách prezidentka, lebo momentálne to má v rukách funkcia prezidenta. A to isté je so štatistickým úradom. Potrebujú tam si dosadiť rýchlo, expresne svojho človeka, pretože teraz to nemôžu. No a ešte jedna vec k tomu kompetenčnému zákonu, o ktorej sme sa bavili, je to, že ani len nechcú si vypočuť stanovisko Rady pre rozpočtovú zodpovednosť, ktorá podľa rozhodnutia Ústavného súdu má mať a má dať stanovisko pri takýchto skrátených legislatívnych konaniach, keď sa predkladateľ vyhovára na to, alebo argumentuje tým, že sa môžu spôsobiť značné hospodárske škody. Čiže brať slovo mimo rokovacieho poriadku a potom ani nenapraviť tú chybu, ktorú robili. Ďakujem pekne. (Potlesk.)
Blanár, Juraj, podpredseda NR SR (2021-02-24):
Ďakujem všetkým za faktické poznámky a mohlo by sa hovoriť o tomto stave, v ktorom sa nachádzame, veľmi dlho, o tom, čo vláda mala urobiť a neurobila, čo urobila a neurobilo sa dobre, a to sme chceli, aby bolo práve v dokumente. Ale nebolo čo asi zrejme napísať. Pretože keď si ľudia bežne pozrú, že čo sa tu deje na Slovensku, tak si povedia, tak pozrite sa, je tu núdzový stav a napriek tomu nám tu narastajú čísla. Tak čo prináša ten núdzový stav? Normálny, zdravý sedliacky rozum im to povie. A práve preto trebalo povedať v tomto materiáli a ukázať ľuďom nejaké svetielko v tuneli a povedať im, ak toto takto urobíme, tak chceme sa dostať jednak nielen na tie čísla, ktoré sú tam napísané, ale, také tie pofidérne, ale chceme, že toto je to svetielko na konci tunela. A, pán poslanec Dostál, vy tu tak, ako by som povedal, tak dehonestujúco ste pristúpili k hodnoteniu nášho končenia vlády alebo ukončenia vlády, kde ste povedali, že nebola tam ani čiarka pri vyhlásení núdzového stavu napísaná. Vy sami kritizujete, že neberieme nebodaj do úvahy to, že je to nepredvídateľné. Ale to bol zásadný rozdiel medzi tým, keď bol vyhlásený núdzový stav za našej vlády, pretože ľudia očakávali nejaký úkon, ktorý bol urobený a bol dobre urobený, pretože sme mali najlepšie čísla dlho, dlho sme mali najlepšie čísla na svete. Ale odvtedy sa zmenilo veľmi veľa a vaša vláda dokázala za 11 mesiacov nahnevať toľko ľudí, že tá situácia je dnes úplne diametrálne iná a vy si musíte priznať, že k nej musíte pristupovať úplne iným spôsobom. Nie tak, ako pristupujete, že nútite ľudí do nezmyselného plošného testovania.
Klus, Martin, poslanec NR SR (2019-05-14):
Ďakujem pekne. Oceňujem, pán poslanec, že ste prihlásili do rozpravy a položili túto otázku. A moja odpoveď je áno, diskutovali sme. Priznávam bez mučenia, že niektoré iniciatívy tým neboli úplne nadšené, pretože naozaj sa im zdá tá 6-mesačná lehota pomerne krátka. Aj preto som tu niekoľkokrát zdôraznil, že sme ochotní diskutovať o tom, či ju prípadne predĺžiť. Veľmi podstatné ale bolo práve to, aby počas tých šiestich mesiacov sa konali nejaké všeobecné voľby. Pretože mnohé z týchto petičných iniciatív sú najaktívnejšie práve počas volieb, však to všetci poznáme, najmä v súvislosti napríklad s iniciatívou proti hazardu. Mnohé petičné aktivity sa dejú práce počas volieb, lebo inak by ste napríklad tých 30 % podpisov v meste veľkosti Banskej Bystrice alebo Žiliny alebo Nitry nemali šancu vyzbierať, tieto podpisy. Takže tomuto sme naklonení. Vieme si predstaviť legislatívnu zmenu tak, aby tých 6 mesiacov obsahovalo aj teda možnosť konania sa volieb. Ale v tomto prípade, aby som to zase trošku upresnil, hovoríme o petícii pod všeobecné, celoštátne referendum, čo je trošičku iná vec ako miestne alebo regionálne referendum. Takže tam sa môžme potom naozaj veľmi aktívne rozprávať o tom, akým spôsobom k tomu majú jednotlivé tie iniciatívy, spoločenstvá, akokoľvek to nazveme, pristúpiť. Ale vôbec sa nebránime tomu, aby sme aktívnejšie aj počas toho druhého čítania ešte k tejto téme zaujali stanovisko.
V. Veteška, podpredseda NR SR: (2005-12-06):
M. Cagala, poslanec: Ďakujem za slovo. Vážený pán predsedajúci, vážený pán minister, kolegyne, kolegovia, ja si dovolím tiež pár viet povedať k tomuto návrhu zákona, ktorý skutočne je protipodnikateľsky zameraný. Ja chválim ministra za to, že znížil dane a máme väčší výber daní. To je jedna veľká chvála a to sa jednoducho nedá inak, k tomu sa hlásim. Ďalej však zápasíme v rámci podnikateľských subjektov a aktivít práve s vymožiteľnosťou práva. A toto je proti vymožiteľnosti práva, toto zvýšenie poplatku. Pretože každý má mať právo vymáhať svoj záväzok, aby vymáhal svoje právo, a nie zvýšením poplatkov, ale, naopak, znížením možno tohto poplatku alebo vynulovaním poplatkov. Tak sa robí aj v krajinách vo vyspelom svete. A ďalej jednu malú pravdu, ktorú vám poviem, možno vás bude mrzieť, čo sa na ministerstve financií dnes hovorí a je to pravda. Minister spravodlivosti potreboval 250 mil. korún na dostavbu budov, na nie dobrú reformu súdnictva. Povedal minister financií: „Prispej na to, peniaze ti zostanú.“ Tak toto je príspevok na dostavbu budov ministerstva spravodlivosti. Ďakujem. (Potlesk.)
Šefčík, Marek, poslanec NR SR (2022-02-22):
Ďakujem pekne. Pán Kéry, ja sa čudujem, že ste v rozprave skĺzli aj k takým veciam, že ste tam začali vyťahovať partnerské vzťahy ministra vnútra či ministra obrany. Celé Slovensko pozná Máriu Troškovú. Trošková s prepojením na Jasaňa, Vadalu, taliansku mafiu mala najvyššiu kvalifikáciu sprevádzať Fica, vášho šéfa, na zahraničných cestách. Spomíname si na rokovanie u Angely Merkel. Celé Slovensko to videlo. Aj na tom poli, kde sa vyjadril Fico, že nerušte, tu sme pri žatve, tak tam s ním bola žať Mária Trošková. A ktovie, čo všetko vedela, čo všetko ovplyvňovala, kde všade ešte žala s predsedom SMER-u Mária Trošková.
Potocký, Milan, poslanec NR SR (2021-06-17):
Ďakujem za slovo, pán predsedajúci. Súhlasím s pánom Ledeckým, že vlastne doterajší, v podstate realizácia podpory najmenej rozvinutých okresov bola neefektívna, viac-menej to konštatuje aj Najvyšší kontrolný úrad, ktorý vyhodnotil, že to poskytovanie dotácií, prideľovanie bolo netransparentné. Čo je ale zásadné, je to, že tá pomoc najmenej rozvinutým okresom mala byť smerovaná hlavne na vytvorenie pracovných miest. Veľmi dobre vieme, že tieto štatistiky sa ani neviedli, to znamená, že sa to minulo účinku. My vôbec nevieme za posledné roky, od roku 2016 sa nalialo do najmenej rozvinutých okresov 60 miliónov eur, ale koľko to vytvorilo pracovných miest, ani nevieme. Ďalší problém je ten, že schvaľovací proces bol netransparentný. Vieme, že niektoré žiadosti sa posudzovali aj dva roky, niektoré vyhodnotili riadiace výbory aj za dvanásť dní. Ja som sa pred pár týždňami stretol s prednostami z najmenej rozvinutých okresov Michalovce, Sobrance a Trebišov, ktorí potvrdili takisto nespokojnosť s prideľovaním financií a vôbec s celým týmto procesom. Som rád, že ministerstvo investícií a regionálneho rozvoja pripravuje túto novelu nie od stola, ale že skutočne aj pán Velič, som ho stretol, pán štátny tajomník bol teraz v regiónoch a stretával sa s prednostami a prijímal ich podnety a názory. Takže to veľmi oceňujem a som rád, že sa aj vďaka tejto novele tento proces trošku zrýchli, stransparentní a zefektívni. Ďakujem pekne.
Potocký, Milan, poslanec NR SR (2020-07-10):
Ďakujem za slovo, pán predsedajúci. My sa tu už vyše hodiny bavíme o tom, o zodpovednosti obcí a miest, čo sa týka boja proti hazardu. Ale už to tu naznačil aj pán poslanec Suja, veľmi dôležitú úlohu v tomto boji zohráva aj samotná Finančná správa. Mnohí ľudia, ktorí trošku poznajú, ako hazard funguje, veľmi dobre vedia, že v kontrole hazardu zo strany štátu, čo sa týka bývalých daňových riaditeľstiev, ale aj Finančnej správy, stále to kontrolujú tí istí ľudia, už niekoľko rokov, nemenia sa. Takisto tí istí ľudia spravujú tieto automaty. A je tu vážne podozrenie, že môže dochádzať k únikom finančným do štátneho rozpočtu, preto by bolo veľmi dobré, aby si na to podnikanie detailnejšie posvietila aj samotná Finančná správa a možno by sme zistili, že to podnikanie, ak by si Finančná správa robila svoju úlohu tak, ako by mala, možno nebude až tak zaujímavé a výhodné pre prevádzkovateľa hazardných hier. Ďakujem pekne.
Jasaň, Viliam, poslanec NR SR (2013-12-17):
Pán Hraško, ukazujte to niekomu inému, poprípade vám potom individuálne poviem, čo si o vás myslím. Ale vrátim sa k tomu, ja sa rozhodujem na základe mojich životných skúseností. Mám za sebou 61 rokov, myslím si, zaujímavého a poctivého života, takže mňa nikto nemusí upodozrievať na to, na základe čoho sa ja rozhodujem. Vždy som sa rozhodoval na základe svojho slobodného rozhodnutia. K tomu výroku, viete, ten výrok bol iný. Ja som povedal, že nech sa predseda rozhodne akokoľvek, ja budem jeho rozhodnutie rešpektovať, a že vy ste v nejakých novinách čítali to, čo si poprekrúcal nejaký novinár, to už je ich problém. Ale mňa to nezaujíma, je to jedno a znova opakujem, že nielen ja, ale aj moji kolegovia sa rozhodujeme na základe toho, čo si vydiskutujeme na našom klube. Ale určite nebudem podporovať ľudí, ktorí možno aj prichádzajú s niečím dobrým, možnože by sa o tom aj dalo uvažovať, ale neodpustíte si kopnúť do jedného, do druhého, do predsedu vlády, do poslancov SMER-u, a potom chcete, aby sme s vami diskutovali o obsahu tohto zákona. A viete niekedy, ako včera som počul nemenovaného Hrašku, ktorý hovoril o Sociálnej poisťovni a vôbec ani netuší, ani netuší, ako sa, ako sa vypočítava dôchodok. Ani netuší, ale niekde to počul, tak teraz vyšiel, zovšeobecnil a vydáva to za nemennú hodnotu. Takže s takými ľuďmi ja diskutovať nebudem. Ďakujem. (Potlesk.)
Baránik, Alojz, poslanec NR SR (2022-11-09):
Pán poslanec Taraba, rozumiem tomu, že toto nie je vaša odbornosť, parlamentarizmus, ale ja som to povedal v rozprave a vy ste to odignorovali, je mi jasné, že sa potrebujete asi pána X spýtať, že čo som tým chcel povedať, ale išlo o to, že vláda, ktorej bol pán Korčok súčasťou, dostala mandát od tohto parlamentu. To nie je prípad pána ministra Karasa. Čiže rozdiel je zásadný. Pokiaľ ide o urážky, ktoré tu mládežníci a rôzni iní tzv. spolupracovníci s pánom Beluským a podobnými oveľa viacej inteligentnými ľuďmi, ako sú oni, lebo pán Beluský je desiaty najinteligentnejší v parlamente podľa slov vášho lídra, tak, samozrejme, môžete ma urážať, ja to akceptujem, že v parlamente je toto možné, ale ja som sa vyjadroval jednak, jednak k odbornej stránke veci a jednak k tomu, že toto opatrenie, tento návrh pána ministra jednoducho ruší to, čo malo zabezpečiť protikorupčnosť aspoň jednej časti nášho súdnictva, a pán minister nevysvetlil dôvody, prečo je to naozaj nutné, a vy, predpokladám, že ste to nepochopili, ale ste to obrátili všetko na to, aby ste ma mohli urážať, ako sa len dá. Nech sa... (reakcia z pléna a zaznievanie gongu), nech sa páči, nech sa páči, nech sa páči, je to možné, môžete to robiť, ja to beriem, že to je daň za to, že si hovorím to, čo si myslím, že je správne, a vy môžete, samozrejme, si hovoriť, že je správne spolupracovať s kotlebovcami. Však to je úplne vaša, vaša vec. Viem, že nás nenávidíte, my sa musíme podriadiť. (Reakcie z pléna.)
Kažimír, Peter, podpredseda vlády a minister financií SR (2014-12-11):
Ďakujem veľmi pekne, pán predseda, za slovo. Hrubý dlh verejnej správy dosiahol ku koncu roka roku 2013 podľa aprílovej notifikácie Eurostatu úroveň 55,4 % hrubého domáceho produktu a podľa októbrovej notifikácie Eurostatu 54,6 % hrubého domáceho produktu. Prekročenie hranice 55 % HDP z aprílovej notifikácie súviselo najmä so štatistickým zaznamenaním úveru Agentúry pre núdzové zásoby ropy a ropných produktov do maastrichtského dlhu. Opätovné zníženie výšky dlhu pod 55 % v októbrovej notifikácii bolo spôsobené zase najmä zavedením novej metodiky národných účtov ESO 2010, ktorá lepšie zaznamenáva objem transakcií v ekonomike aj záväzky verejného sektora. Koncom roku 2014 by mal dlh prvýkrát od roku 2008 medziročne klesnúť a dosiahnuť úroveň 54,1 % HDP. V roku 2015 sa síce očakáva dočasný nárast o 0,3 percentuálneho bodu, no v nasledujúcich rokoch bude dlh postupne klesať kvôli pokračujúcej konsolidácii a primárnym prebytkom verejných rozpočtov až na úroveň 51 % z roku 2017 a na úrovne pod 50 % v rokoch 2018 a 2019. Pokles dlhu je podmienený zlepšením primárneho salda, to znamená deficitu verejnej správy očisteného o úrokové náklady a rastom hrubého domáceho produktu, samozrejme. Čistý dlh dosiahol na konci roku 2013 výšku 48,2 % hrubého domáceho produktu, čo je výrazne pod úrovňou hrubého dlhu, a v tomto roku sa stabilizuje tesne nad úrovňou 50 percent. V nasledujúcich rokoch bude čistý dlh klesať. Znižovanie dlhu v prognózovanom období je podmienené prezentovanými rozpočtovými opatreniami vedúcimi k poklesu hotovostného deficitu a aktívnou stratégiou hradenia hotovostnej rezervy štátu. Notifikovaný dlh v rozmedzí 53 až 55 % HDP zodpovedá druhému pásmu dlhovej brzdy, to znamená, že vláda má povinnosť predložiť Národnej rade návrh opatrení na zníženie dlhu, tak ako sú uvedené v dokumente, ktorý je pred vami. Ministerstvo financií v záujme dosiahnutia rozpočtových cieľov roku 2014 neuvoľní trojpercentné viazanie výdavkov. Ďakujem veľmi pekne.
Bastrnák, Tibor, poslanec NR SR (2016-03-23):
Sľubujem. (Potlesk.)