Ľ. Jahnátek, minister hospodárstva SR: (2007-10-26):
Najprv by som reagoval na pani poslankyňu Tkáčovú, ktorá dosť, by som povedal, nevyberaným spôsobom osočovala ministerstvo hospodárstva a úradníkov na ministerstve hospodárstva, že si uzurpujú moc. Ja by som chcel pani poslankyni pripomenúť, že áno, súhlasím s tým, že komisia pre výber dobývacieho priestoru je jedným z rozhodujúcich krokov v celom tom procese konečného (finálneho) dobývania, ale chcem podotknúť, že ministerstvo hospodárstva navrhovalo minoritu v tejto skupine. Čiže myslím si, že nie je správne, keď sme obviňovaní z toho, čo sme neurobili. Naša požiadavka bola jeden zástupca obvodného životného prostredia, jeden zástupca obce, jeden Slovenskej banskej komory a len dvaja pracovníci obvodného banského úradu. Čiže myslím si, že tým som dostatočne zodpovedal túto prvú pripomienku. Priznám sa, neviem, odkiaľ pani poslankyňa zobrala svoje argumenty k pripomienke k bodu 4, kde vyslovila obavu, že vlastne týmto zákonom dôjde k vylúčeniu aplikácie zákona o EIA, a chcem ubezpečiť, že práve naopak, tá EIA tam musí byť a že v žiadnom prípade, v žiadnom prípade neumožňuje výkon banskej činnosti bez povolenia. Čiže znovu tu došlo asi k nesprávnemu pochopeniu textu, ktorý sme predložili do parlamentu. Ale ten najpodstatnejší problém je vlastne vecné bremeno. A myslím si, že tu dochádza k určitej mylnej predstave, ako to s tým vecným bremenom v skutočnosti je. Chcel by som predovšetkým povedať, že vecné bremeno nie je možné stotožňovať s vyvlastnením, pretože medzi týmito dvomi právnymi inštitútmi existuje podstatný rozdiel. Kým v prípade vyvlastnenia dochádza k absolútnemu zásahu do vlastníckeho práva a vlastník pozemku na základe zásahu úradnej moci o svoj pozemok a vlastníctvo k nemu príde, v prípade vecného bremena zostáva vlastníctvo k pozemku zachované, len je vlastník povinný, ale prirodzene za primeranú náhradu, strpieť určité obmedzenie svojho vlastníctva. Už v dnešnej úprave umožňuje stavebný zákon na účely dobývania ložiska vyvlastnenie vo verejnom záujme, znamená to, že ak by stret záujmov nebol vyriešený, mohlo by sa v najextrémnejšom prípade pristúpiť podľa dnes platnej úpravy k tomuto absolútnemu zásahu do vlastníckeho práva, to jest k vyvlastneniu. Nie je však záujmom ministerstva hospodárstva, aby sa len vyvlastňovalo, preto navrhujeme kompromisné riešenie, ktoré na jednej strane zachováva vlastnícke právo vlastníka nehnuteľnosti, na druhej strane umožní ťažiarovi ťažiť a nakoniec zohľadňuje aj záujem štátu ako vlastníka nerastného bohatstva na jeho ochrane a využití. Vecné bremeno nepochybne prináša zásah do vlastníctva nejakého pozemku, ale len táto skutočnosť nie je v rozpore s ústavou. V zákone sa navrhuje, že od momentu nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia o určení dobývacieho priestoru začína plynúť lehota 60 dní na odstránenie stretu záujmov. Je vytvorený časový priestor na dosiahnutie dohody medzi majiteľom pozemku a ťažiarom. Potenciálna hrozba vecného bremena chráni tak jedného, ako aj druhého, a to v tom zmysle, že vlastník pozemku nemôže svoje vlastníctvo využívať na marenie činností ťažiara a odmietnuť pozemok predať, ak mu ťažiar ponúka rozumnú cenu, pretože v prípade zriadenia vecného bremena môže získať menej. A na druhej strane ho ale aj chráni, pretože majiteľ pozemku môže dohodu odmietnuť, ak by mu ťažobná spoločnosť ponúkala neprimerane nízku cenu, v tomto prípade má istotu, že v prípade zriadenia vecného bremena získa viac. Ak sa ale dohoda nedosiahne, môže vzniknúť vecné bremeno, a to na základe rozhodnutia obvodného banského úradu. Banský úrad bude musieť preskúmať všetky ústavné a zákonné podmienky vzniku vecného bremena a na základe toho rozhodne. Podstatnou súčasťou rozhodnutia bude aj rozhodnutie o primeranej náhrade, a to na základe všeobecnej hodnoty majetku. Banský úrad nie je viazaný návrhom ťažobnej spoločnosti na zriadenie vecného bremena, a ak zistí, že podmienky nie sú splnené, tak návrhu nevyhovie, ale ak rozhodne a majiteľ pozemku nebude spokojný, napríklad s výškou primeranej náhrady, môže sa obrátiť na Hlavný banský úrad, a ak nebude spokojný ani s jeho rozhodnutím, má v každom momente právo obrátiť sa na súd, aby tento rozhodol o vecnom bremene, o miere obmedzenia vlastníctva alebo aj o výške primeranej náhrady. Do toho momentu, do konečného rozhodnutia súdu sa nemôže začať s ťažobnou činnosťou. Verím, páni poslanci, panie poslankyne, že uznávame aspoň nezávislosť a objektívnosť slovenských súdov. Primeranú náhradu bude musieť majiteľovi pozemku uhradiť ťažobná spoločnosť. A nakoniec, ak bude ťažba ukončená alebo ak nariadi súd ukončenie činnosti na pozemku jeho majiteľa, má ťažobná spoločnosť povinnosť vrátiť pozemok do pôvodného stavu, ak to na základe ťažobnej činnosti nebude možné, má povinnosť zaplatiť primeranú náhradu a majiteľovi pozemku sa v plnej miere a bez obmedzenia obnovujú jeho práva k vlastníctvu. Skončil som.