Ľ. Petrák, poslanec: (2009-10-29):
Je trošku z iného súdka a bude sa zaoberať kreovaním vysokoškolských ústavov na úrovni vysokej školy, teda nie ústavov, ktoré štandardne vznikajú na úrovni fakúlt. Cieľom tohto je precíznejšie zadefinovať pojmy vo vysokoškolskom zákone a svojím spôsobom presnejšie upraviť systém fungovania takýchto celoškolských vysokoškolských ústavov. Vysokoškolský zákon v súčasnosti nepozná termín vysokoškolský ústav, resp. celouniverzitný ústav. Pojem ústav sa používa ako všeobecný a chápe sa zväčša ako súčasť fakulty. Na niektorých vysokých školách sa však v snahe o skvalitnenie výučby vedeckej práce a o zabezpečenie jej efektívnosti a odbúranie bariér medzi fakultami, brániacich rozvoju integratívnych a interdisciplinárnych odborov, postupne vznikajú pracoviská, ktorými sú ústavy s celoškolskou pôsobnosťou. Cieľom takýchto ústavov je koncentrovať vedecké a výskumné kapacity predovšetkým v interdisciplinárnych, prierezových a nadstavbových disciplínach, posilniť možnosti akreditácie študijných programov osobitne na takých vysokých školách, kde sú podobné aktivity začlenené na rôznych fakultách a vykonávajú sa buď izolovane, roztrieštene alebo podobne, pričom tieto pracoviská nie sú dostatočne vybavené ani materiálne, ani personálne. Tieto skutočnosti sťažujú skvalitnenie vysokoškolského štúdia v niektorých študijných programoch, vedú k fragmentácii výskumného úsilia, nedosahujú sa úspory prameniace z centralizácie aktivít, nezabezpečuje sa dostatočne náročné intelektuálne prostredie v malých kolektívoch. Zriadenie vysokoškolských, resp. celouniverzitných ústavov je prirodzené v zahraničnej praxi, kde takéto ústavy úspešne existujú a na niektorých univerzitách dokonca dominujú. Ide o snahu niektorých vysokých škôl dosiahnuť vyššiu konkurenčnú schopnosť v oblasti vedy, výskumu a vzdelávania. Okrem toho prebiehajúci proces zabezpečenia kvality kladie zvláštne nároky na akreditovanie študijných programov či zabezpečovanie habilitačného a vymenúvacieho pokračovania, ktoré nemôžu naplniť malé pracoviská, keďže je tam ťažké si udržať potrebnú kvalifikačnú štruktúru, preukázať dostatočné vedeckovýskumné výsledky potrebné pre proces úspešnej a komplexnej akreditácie, čo napokon vedie k mrhaniu ľudskými zdrojmi v Slovenskej republike, kde ich určite nemáme prebytok. Preto je potrebné zabezpečiť legislatívne prostredie na efektívne a plnohodnotné fungovanie takýchto ústavov, čo súčasný vysokoškolský zákon podľa mojej mienky v súčasnosti nezabezpečuje. Toto je aj obsahom odôvodnenia, ktoré je predložené v mojom pozmeňujúcom návrhu. Ak dovolíte, kolegyne, kolegovia, tak ako ukladá rokovací poriadok, by som si dovolil prečítať text pozmeňujúceho návrhu. V čl. I sa za 3. bod vkladá nový bod 4, 5, 6, 7 a 8, ktoré znejú: Bod 4. V § 8 ods. 1 sa na konci pripája táto veta: „Ak sa verejná vysoká škola člení na vysokoškolské ústavy, je v akademickom senáte verejnej vysokej školy najmenej jeden zástupca z každého vysokoškolského ústavu (§ 34c).“ Bod 5. V § 10 sa vkladá nový odsek 12, ktorý znie: „(12) Rektor vymenúva, odvoláva riaditeľa vysokoškolského ústavu, členov vedeckej rady alebo umeleckej rady vysokoškolského ústavu (ďalej len „vedecká rada vysokoškolského ústavu“) a určuje plat riaditeľa vysokoškolského ústavu (§ 34d).“ Bod 6. V § 21 ods. 1 sa za písmeno a) vkladá nové písmeno b), ktoré znie: „b) vysokoškolské ústavy,“. Doterajšie písmená b) a c) sa označujú ako písmená c) a d). Bod 7. V § 21 ods. 3 sa za slová „podľa ods. 1 písm. b) a c)“ nahrádzajú slovami „podľa ods. 1 písm. b) až d)“. Bod 8. Za prvý oddiel sa vkladá nový druhý oddiel, ktorý znie: „Druhý oddiel Vysokoškolský ústav § 34a (1) Vysokoškolský ústav vykonáva pedagogickú, vedeckú, výskumnú, vývojovú, umeleckú činnosť a ďalšiu tvorivú činnosť v súlade s poslaním verejnej vysokej školy. (2) Vysokoškolský ústav v spolupráci s ostatnými súčasťami verejnej vysokej školy rozvíja študijný odbor, uskutočňuje a podieľa sa na uskutočňovaní akreditovaných študijných programov alebo ich častí. § 34b Rozsah pôsobnosti a práva vysokoškolského ústavu (1) Rozsah pôsobnosti a práva vysokoškolského ústavu určujú vnútorné predpisy, ktoré vydáva verejná vysoká škola. (2) Vnútorné predpisy vysokoškolského ústavu upravujú záležitosti vysokoškolského ústavu, ktoré patria do jeho pôsobnosti, a vzťah vysokoškolského ústavu k verejnej vysokej škole, ak nie sú upravené zákonom. § 34c Zastúpenie zamestnancov vysokoškolského ústavu v akademickom senáte verejnej vysokej školy Zamestnanci vysokoškolského ústavu sa podieľajú na samospráve verejnej vysokej školy svojím zastúpení v akademickom senáte verejnej vysokej školy. § 34d Riaditeľ vysokoškolského ústavu (1) Na čele vysokoškolského ústavu je riaditeľ, ktorého vymenúva a odvoláva rektor. (2) Riaditeľ vysokoškolského ústavu je oprávnený konať v mene verejnej vysokej školy len vo veciach, ktoré určí vnútorný predpis verejnej vysokej školy. Riaditeľ vysokoškolského ústavu zodpovedá rektorovi za svoju činnosť vo veciach, v ktorých koná v mene verejnej vysokej školy. § 34e Vedecká rada vysokoškolského ústavu (1) Členov vedeckej rady vysokoškolského ústavu vymenúva rektor na návrh riaditeľa vysokoškolského ústavu po vyjadrení akademického senátu verejnej vysokej školy. (2) Vedecká rada vysokoškolského ústavu pôsobí v rámci vysokoškolského ústavu v rozsahu § 30 ods. 1 písm. c), d), e), f), g), h), i) a j).“ Doterajší druhý oddiel a tretí oddiel sa označuje ako tretí oddiel a štvrtý oddiel. Nasledujúce body sa adekvátne prečíslujú. Toľko text znenia môjho pozmeňujúceho návrhu. Ja viem, že tento pozmeňujúci návrh svojím spôsobom môže vyvolať aj rozsiahlejšiu diskusiu, lebo svojím spôsobom je zásahom do súčasného systému, ako sú postavené vysoké školy vo svojej štruktúre, členenia na fakulty a ďalšie pracoviská, ale svojím spôsobom vytvára ďalšie možnosti rozvoja vysokých škôl, tak ako som uviedol vo svojom úvodnom slove, ktoré bolo aj odôvodnením tohto pozmeňujúceho návrhu. Kolegyne, kolegovia, ja verím, že tento pozmeňujúci návrh sa stretne u vás s pochopením a že ho podporíte. Ďakujem pekne.