Zajac, Pavol, poslanec NR SR (2013-02-06):
Vážená pani predsedajúca, vážené kolegyne, kolegovia, dovoľte mi, aby som predniesol návrh novely zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti, konkrétne novelu § 52, príspevok na aktivačnú činnosť formou menších služieb pre obec, samosprávny kraj alebo štátny podnik. Musím sa ospravedlniť, že som minútku meškal, ale zo Slovenskej televízie ma ohľadom tohto zákona práve volali. (Potlesk.) Predložený návrh zákona mení a dopĺňa spomenutý zákon o službách zamestnanosti a predkladám ho spolu s kolegom Jánom Hudackým. Zámerom predloženej novely je rozšíriť možnosť aktivovať poberateľov dávky v hmotnej núdzi pri tvorbe, ochrane a zlepšovaní životného prostredia, ako aj pri odstraňovaní následkov živelných pohrôm aj prostredníctvom vykonávania menších služieb pre podniky vo vlastníctve štátu. V súčasnosti tieto práce môžu nezamestnaní robiť iba pre samosprávu, to znamená pre obce a VÚC-ky. Vážené kolegyne, kolegovia, každý rok naša krajina zažije menšie alebo väčšie povodne. Aj udalosti z posledných dní na juhovýchode Slovenska ukázali, že vznikajú povodne aj po jedno-, dvojdňových dažďoch. Veľakrát sa to stáva preto, že naše rieky, potoky, ale hlavne odvodňovacie kanály, ale aj závlahové kanály nie sú vyčistené. Čistenie a vysádzanie štátnych a vojenských lesov, čistenie povodí riek alebo odstraňovanie následkov živelných pohrôm sa budú môcť vykonávať aj v rámci aktivačných služieb. V súčasnosti môže dlhodobo nezamestnaný občan, ktorý je poberateľom dávky v hmotnej núdzi a príspevkov k dávke v hmotnej núdzi, získať príspevok na aktivačnú činnosť formou menších obecných služieb pre obec alebo formou menších služieb pre samosprávny kraj vo výške 63 eur mesačne. Aktivačná činnosť formou menších služieb pre obec alebo samosprávny kraj má podporovať udržiavanie pracovných návykov dlhodobo nezamestnaného občana, ktorý je poberateľom dávok v hmotnej núdzi. V roku 2012 poberalo na Slovensku aktivačný príspevok v priemere 62-tisíc ľudí. Podľa štatistiky ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny bolo najviac poberateľov v Prešovskom kraji, teda v oblasti s najvyššou nezamestnanosťou. Po ňom nasledujú kraje Banskobystrický a Košický. V hmotnej núdzi sme mali ku koncu roka 2012 183-tisíc občanov Slovenska. A na dávkach v hmotnej núdzi bolo vyplatených 270 miliónov eur. Ešte raz podotýkam, 183-tisíc ľudí bolo v hmotnej núdzi v našej republike k 31. decembru. Z tejto armády chudobných a nezamestnaných len jedna tretina pracovala na aktivačných prácach. Väčšina ľudí, ktorí sú v hmotnej núdzi, chce pracovať na aktivačných prácach. Ale starostovia obcí, tam, kde ich je príliš veľa, tam, kde je v niektorých obciach viac ako 100, máme prípad v Jarovniciach, kde je 1 180 ľudí na aktivačných prácach, títo starostovia obcí nemajú šancu takéto množstvá ľudí ani manažovať, ani pre nich nemajú dostatok práce. V súčasnosti Slovenská republika vlastní 20 štátnych podnikov. Predpokladáme, že nie všetky štátne podniky budú tieto aktivačné práce využívať, ale mali sme na mysli pri predkladaní hlavne štátne a vojenské lesy, Slovenský vodohospodársky podnik a jeho odštepné závody a povodia alebo štátny podnik Hydromeliorácie. Na základe návrhu a podnetov starostov, hlavne z obcí východného Slovenska, sme sa rozhodli predložiť do parlamentu návrh, ktorý by aj štátne podniky vtiahol do hľadania práce pre nezamestnaných. V obciach, kde je väčšina, väčšia skupina ľudí na aktivačných prácach, niekedy viac ako sto, je starostovi ťažké pre nich nájsť dostatok práce. Vážené kolegyne a kolegovia, viacerí ste v pondelok mohli v televízii Markíza v hlavných správach vidieť príspevok o tom, ako redaktor navštívil obec Jarovnice v okrese Sabinov. V tejto obci je 4 850 obyvateľov. Na aktivačných prácach v tejto obci pracuje 1 181 občanov. Táto obec by mala byť najčistejšou obcou v našej republike. Mala by to byť ukážková obec. 1 181 ľudí tam pracuje na aktivačných prácach. Je možné, aby starosta takejto obce dokázal manažovať, riadiť a zabezpečiť každý deň týmto ľuďom prácu? Ja si myslím, že nie. Za aktivačný príspevok musia pritom tamojší nezamestnaní každý deň odpracovať tri hodiny. Štát im v tejto obci doslova vyhodí na aktivačné práce mesačne viac ako 79-tisíc eur plus plat pre zamestnávanie minimálne 10 až 15 koordinátorov aktivačných prác. Naproti tomu v našich lesoch, potokoch, riekach, odvodňovacích kanáloch, ktoré sú majetkami štátnych podnikov, je tej práce dostatok. Choďte sa niekedy pozrieť k odvodňovacím kanálom, potokom, riekam, ako to tam vyzerá. Poviem vám tak, že v minulosti, keď v jednotlivých obciach ľudia ešte chovali dobytok, tak ľudia sa predháňali v tom, aby mohli chodiť kosiť odvodňovacie a závlahové kanály. Ja si to dobre pamätám. Dneska sa tam choďte pozrieť. V tých odvodňovacích kanáloch rastú stromy. Nie sú schopné pri väčších dažďoch odviesť túto vodu. A potom sa tá voda vzdúva, vylieva sa na naše polia, poisťovne vyplácajú poistky poľnohospodárom a všetci sa čudujeme, prišli záplavy, zalialo polia. To isté sa deje pri potokoch. Starostovia obcí neustále bombardujú štátny podnik Povodie, príslušný, a ten im neustále odpovedá: Nemáme dosť financií, nemáme dosť ľudí, možno na budúci rok. A potom prídu dažde a z potokov sa vybreží voda a zaleje obydlia. Pritom máme tu armádu 183-tisíc ľudí v hmotnej núdzi, ktorí by, väčšina z nich, teda úprimne chcú pracovať na aktivačných prácach, lebo to je pre nich jediný možný príjem. V Bratislave sa zdá, že 63 eur, ktoré dostane človek v hmotnej núdzi, je príliš málo. Ale ten človek poberá aj ďalšie dávky v hmotnej núdzi. A keď sa zamestná na aktivačných prácach on, zamestná sa manželka, odrazu je to pre nich príjem skoro 130 eur. To už nie je tak málo, aby mali záujem pracovať. Ale musíme im tú prácu dať! Musíme si túto krajinu dokázať zveľadiť. Potom prichádzajú, samozrejme, výhovorky a kolotoč výhovoriek, kto je zodpovedný za záplavy a kto je zodpovedný za tie zanesené a zarastené rieky a potoky. Totiž na majetku štátu, štátnych podnikov starostovia, aj keby chceli, nemôžu vykonávať aktivačné práce. Obec nemá právo zasahovať do majetku štátnych podnikov. A tí sa zase vyhovárajú, že na to nemajú dostatok ľudí. A potom príde veľká voda a vinníka niet. Náš návrh novely zákona o službách zamestnanosti taktiež rozširuje rozsah aktivačných prác aj pre obec o pomoc pri mimoriadnych udalostiach a odstraňovaní ich následkov pre samosprávny kraj aj pri starostlivosti o ochranu a zachovanie kultúrneho dedičstva, rozvoj a poskytovanie sociálnych služieb a ďalších činností v sociálnej oblasti. Na chvíľočku sa zastavím pri VÚC-čkách. VÚC-čka veľmi málo využívajú aktivačné práce. Je to preto, že napríklad v zariadeniach, ako sú DSS-ky doteraz podľa zákona nebolo možné používať aktivačných pracovníkov. Naša novela alebo návrh novely zavádza povinnosť pre získanie aktivačného príspevku vykonávať aktivačnú činnosť v rozsahu najmenej 16 hodín týždenne. Touto zmenou novely zákona určujeme nie maximálny, ale minimálny rozsah prác pre získanie aktivačného príspevku. Nie je možné, aby aktivačný príspevok jednotliví pracovníci brali za jednu odpracovanú hodinu. A ďalšíkrát si donesie maródku, ospravedlnenku. Nie je to možné. Zdá sa nám, že 16 hodín týždenne je minimálne množstvo hodín, ktoré aktivačný pracovník musí odpracovať. Návrh na základe podnetov hlavne starostov a aplikačnej praxe ruší časové obmedzenie. Doteraz bolo časové obmedzenie 2 x 6 mesiacov. Takže, keď toto zrušíme, aktivačnú činnosť bude možné vykonávať bez časového ohraničenia, ktoré sa ukázalo ako prekážka pre obce pri zabezpečovaní aktivačnej činnosti. Vplyv návrhu zákona na štátny rozpočet a rozpočty obcí a na rozpočty vyšších územných celkov sa uvádza v doložke o posúdení vplyvov. Očakáva sa pozitívny vplyv na životné prostredie. V tomto mieste chcem vysvetliť. Ministerstvo financií nám dalo posúdenie, že návrh novely zákona bude mať vplyv na štátny rozpočet. Ja hovorím, že nebude. Ja hovorím, že keď štát určí čiastku na aktivačné práce, my ju našou novelou chceme len lepšie prerozdeliť. My chceme, aby v obci, kde je na aktivačných prácach 150 pracovníkov napríklad, aby tam nebolo 150 pracovníkov, lebo to starosta nezvláda, ale napríklad len 50 a ďalších 50 aby pracovalo v lese a ďalších 50 na vyčistení odvodňovacích kanálov. Takže podľa môjho názoru štát, keď určí určitú čiastku na aktivačné práce, nemusí ju navyšovať, keď teda nechce, aby viac ľudí robilo na aktivačných prácach. Navrhovaná právna úprava je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ďalšími všeobecne záväznými právnymi predpismi, medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná, ako aj s právom Európskej únie. Ďakujem za pozornosť.