Mitrík, Karol, predseda Najvyššieho kontrolného úradu SR (2016-11-23):
Vážený pán podpredseda Národnej rady, pán minister, panie poslankyne, páni poslanci stanovisko k vládnemu návrhu štátneho rozpočtu na rok 2017 predkladám v súlade so zákonom o Najvyššom kontrolnom úrade a zákonom o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky. Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky v tomto stanovisku na základe výsledkov svojej kontrolnej činnosti vyhodnotil makroekonomické rámce a východiskový rámec návrhu rozpočtu verejnej správy, návrh štátneho rozpočtu, rozpočtové vzťahy Slovenskej republiky a Európskej únie a návrh súhrnného rozpočtu ostatných subjektov verejnej správy na rok 2017. Najvyšší kontrolný úrad na základe výsledkov kontroly dospel k nasledovným záverom: Makroekonomické rámce návrhu rozpočtu verejnej správy vychádzajú z makroekonomickej prognózy schválenej výborom pre makroekonomické prognózy. Prognóza bola hodnotená všetkými členmi tohto výboru ako realistická. Hlavné parametre prognózy a rast hrubého domáceho produktu, rastúca spotreba domácností, miera inflácie, vývoj na trhu práce, nárast exportu tovarov a služieb vytvárajú vhodné predpoklady pre takú tvorbu štátneho rozpočtu na rok 2017, ktorý by svojím objemom a štruktúrou mal prispieť k plneniu programového vyhlásenia vlády i prijatým záväzkom Slovenskej republiky v oblasti verejných financií. Napĺňanie makroekonomickej prognózy a s tým aj reálnosť rozpočtu môžu však ohroziť riziká v oblasti vonkajších faktorov, ktoré spomínal aj pán minister, ako sú napríklad Brexit, migračná kríza, stav bankového sektora v niektorých členských krajinách eurozóny a podobne. Hrubý dlh verejnej správy na rok 2017 sa má medziročne zvýšiť o 2,193 mld. eur na úroveň 43,089 mld. eur, čo bude predstavovať medziročné zvýšenie jeho podielu na hrubom domácom produkte o 0,6 percentuálneho bodu, t. j. na úroveň 52,7 %. Kľúčovým cieľom návrhu rozpočtu verejnej správy na rok 2017 je dosiahnuť hodnotu deficitu verejnej správy na hrubý domáci produkt na úrovni 1,29 %, čo vytvára priestor pre dosiahnutie prebytku v roku 2019 a znižovanie dlhu v najbližších rokoch. Prognózovaný priaznivý makroekonomický vývoj, daňové a nedaňové opatrenia vlády sa majú v oblasti príjmov štátneho rozpočtu prejaviť 8 % nárastom. V tejto súvislosti Najvyšší kontrolný úrad oceňuje snahu vlády plniť záväzky v oblasti zníženia miery zdaňovania príjmov právnických osôb, zvýšenie úrovne paušálnych výdavkov a zavedenie inštitútu úročenia zadržiavaných nadmerných odpočtov DPH. Sú to však opatrenia, ktoré povedú k zníženiu daňových príjmov. Na druhej strane vidíme snahu štátu hľadať nové zdroje príjmov v daňovej i nedaňovej politike, čo však nesie určité riziká naplnenia príjmov rozpočtu. Na strane príjmov štátneho rozpočtu sa naďalej javí rizikovou daň z pridanej hodnoty. Dôvody pre takéto stanovisko Najvyššieho kontrolného úradu vidíme najmä v reverse charge na stavebné práce, kedy sa nedania stavebné práce platiteľmi, medzi platiteľmi dane z pridanej hodnoty. Zmena tejto metodiky môže mať podstatný vplyv na projektovaný zámer, projektovaný výber tejto dane. Preto považujeme za dôležité analyzovať všetky podstatné metodické zmeny súvisiace s výberom daní a tiež pravidelne hodnotiť činnosť jednotlivých opatrení, ktorými sa má zabrániť únikom na dani z pridanej hodnoty. Najvyšší kontrolný úrad tiež upozorňuje na riziká v príjmovej časti rozpočtu v oblasti dividend a osobitných odvodov, ktoré závisia od výdavkov hospodárenia daných spoločností, ako aj iných vonkajších faktorov. Príkladom môže byť pretrvávajúci pokles cien elektrickej energie v prípade spoločnosti Slovenská elektrizačná prenosová sústava, a. s., a napríklad aj Vodohospodárskej výstavby, š. p. Navrhované výdavky štátneho rozpočtu pre rok 2017 majú vzrásť o 7,3 % v porovnaní s rokom 2016. Najvyšší kontrolný úrad upozorňuje, že podľa výdavkového pravidla revidovaného paktu stability by verejné výdavky nemali rásť rýchlejšie ako rast ekonomiky. V tejto súvislosti sa nám najmä medziročný nárast rozpočtovaných výdavkov na tovary a služby vo výške 18,4 % javí ako neprimeraný. Dôvodom takéhoto stanoviska Najvyššieho kontrolného úradu sú výsledky kontrol v jednotlivých kapitolách, kde zisťujeme nehospodárne nakladanie s prostriedkami rozpočtu, problémy s verejným obstarávaním, ktoré predražujú najmä nákup tovarov a služieb. Preto chcem oceniť a oceňujeme a podporujeme projekt Hodnota za peniaze a jeho snahu hodnotiť výdavky významných kapitol z pohľadu hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti, v ktorom je potrebné dôsledne pokračovať. V oblasti kapitálových výdavkov je projektovaný medziročný nárast o 40 %, čo je v hodnotenom, v hodnotenom vyjadrení znamená nárast o cirka 774 mil. eur. Napriek vysokej miere nárastu týchto výdavkov Najvyšší kontrolný úrad oceňuje snahu vlády znižovať kapitálový modernizačný dlh, ktorý aj napriek tejto vysokej sume naďalej zostane na vysokej úrovni. Dôvodom takéhoto konštatovania sú naše kontrolné zistenia na..., zo stavu budov v rezorte zdravotníctva, školstva, ale aj stav zdravotníckej techniky. Pri hodnotení výdavkovej stránky navrhovaného rozpočtu považujeme za dôležité upozorniť na situáciu v zdravotníctve s možnými dopadmi na verejné financie. Jedným z dopadov je akumulácia nesplatených záväzkov nemocníc vo výške cirka 500 mil. eur. Vláda sa bude musieť reálne v krátkom čase opätovne zaoberať problematikou oddlženia nemocníc, čo môže vyvolať problémy vo výdavkovej časti tohto alebo budúcich rozpočtov s dopadom na výšku verejného dlhu. Preto Najvyšší kontrolný úrad upozorňuje na potrebu hľadania systémových opatrení v zdravotníctve, tak aby sa verejné financie nevystavovali riziku nedosiahnutia cieľov v oblasti verejného dlhu. V oblasti vzťahov Slovenskej republiky a Európskej únie Najvyšší kontrolný úrad upozorňuje, že skutočná rozpočtová pozícia Slovenskej republiky bude v roku 2017 závisieť od vývoja mnohých faktorov, predovšetkým od hospodárskeho rastu a tiež od schopnosti efektívne čerpať prostriedky z politiky súdržnosti a ostatných výdavkových kapitol rozpočtu Európskej únie. Absorpčná kapacita Slovenskej republiky pri využívaní európskych fondov má zásadný vplyv na záverečnú bilanciu finančných vzťahov s rozpočtom Európskej únie. Druhé programové obdobie za roky 2007 až ’13 je pre Slovenskú republiku prvým, ktorého implementácia, riadenie a audit sa v plnej miere vzťahujú na celé programové obdobie. Z dôvodu uskutočňovania pomoci a následného zúčtovania programového obdobia bude rok 2017, ako aj nasledujúce roky z rozpočtového hľadiska kľúčový. Doteraz známe nezrovnalosti v zúčtovaní operačných programov vo výške takmer 700 mil. eur predstavujú značné riziko rozpočtu. S cieľom eliminovať v čo najväčšej miere riziko nezrovnalostí z tretieho programového obdobia a ich dopady na rozpočet Najvyšší kontrolný úrad v tomto roku uskutočnil kontrolu zameranú na realizáciu výziev a vyzvaní programového obdobia ’14 – ’20. Kontrola zistila, že z celkového záväzku za toto obdobie v objeme 13,99 mld. eur boli k 4. 11. 2016 čerpané v rámci Operačného programu Európske štrukturálne a investičné fondy prostriedky, prostriedky v hodnote 256 mil. eur, to znamená 1,62 %. Nedostatočný počet vyhlásení a výziev spôsobil, že nebolo možné kontrolou s pôvodným cieľom, kontrolu s pôvodným cieľom uskutočniť. Takýto stav čerpaní vyvoláva oprávnené obavy, či Slovenská republiky bude schopná vyčerpať dané prostriedky do konca programového obdobia. Vážený pán podpredseda parlamentu, vážený pán minister, poslankyne, poslanci podrobnejšie stanovisko Najvyššieho kontrolného úradu k návrhu štátneho rozpočtu na rok 2017 máte k dispozícii v písomnej forme. Moje úvodné slovo malo poukázať najmä na hlavné riziká a možné problémy pri napĺňaní príjmovej stránky rozpočtu. Nehodnotil som podrobne výdavkovú časť rozpočtu podľa jednotlivých kapitol, snažil som sa v stručnosti poukázať na niektoré zistenia z kontrolnej činnosti, ktoré sa týkajú výdavkov na tovary a služby a kapitálové výdavky. V tejto súvislosti chcem opätovne zvýrazniť potrebu dôslednejšieho programového rozpočtovania. Každý výdavok by mal mať jasné kritériá opodstatnenosti a všetky významné výdavky by mali byť posudzované z rozpočtovaného hľadiska ako optimálne. Verejnosť by..., verejnosť má byť jasne a zrozumiteľne informovaná o tom, kam a s akým cieľom a výsledkom idú rozpočtované prostriedky. Všetky subjekty verejnej správy, všetci správcovia kapitol musia cítiť zodpovednosť za kontrolu uvedených prostriedkov, nielen Najvyšší kontrolný úrad. Všetci musíme byť zodpovednejší za dôslednejšie uplatňovania princípov hospodárnosti, efektívnosti, ale najmä účinnosti výdavkov v jednotlivých kapitolách. Preto nielen plán kontroly Najvyššieho kontrolného úradu má mať takéto zameranie, ale aj plány vnútorných auditov jednotlivých ministerstiev by sa mali viac zamerať na to, či rozpočtové zdroje použité na plnenie hlavných cieľov rezortu, a nielen na hospodárenie podriadených organizácii, čo je v mnohých prípadoch hlavnou náplňou vnútorného auditu. Novelou zákona o finančnej kontrole boli vytvorené legitímne predpoklady na lepšie fungovanie vládneho auditu a interných audítorov. Významnú zodpovednosť majú kontrolóri na ministerstvách, rozpočtových a príspevkových organizáciách, v štátnych podnikoch, ale aj kontrolóri na regionálnej a komunálnej úrovni. Pri definovaní rizík, následne cieľov a zámerov vnútorných kontrolných jednotiek vo verejných inštitúciách však nie sme presvedčení o tom, že všetky stupne kontroly si uvedomujú svoju zodpovednosť, a to najmä pri hodnotení významných vládnych politík, ako je zdravotnícka politika, investičných zámerov pri výstavbe diaľnic a iných veľkých infraštrukturálnych projektoch, čerpaní zdrojov a prostriedkov Európskej únie na informatizáciu spoločnosti, ako aj výdavkov na regionálny rozvoj. Vážený pán podpredseda, pán minister, panie poslankyne, páni poslanci Najvyšší kontrolný úrad na základe výsledkov kontrolnej činnosti nemá zásadné pripomienky k návrhu zákona o štátnom rozpočte pre rok 2017. Ďakujem pekne.