P. Prokopovič, poslanec: (2007-11-28):
Musím priznať na úvod, že keď som najprv uvidel čísla, resp. výšku financií pre tieto oblasti na budúci rok, myslel som si, že budem gratulovať ministrovi dopravy k rozpočtu na budúci rok, pretože absolútne čísla sú na prvý pohľad, na prvý pohľad, vyššie, ako boli rozpočtované na tento rok, teda na rok 2007. Bol som vtedy presvedčený alebo mal som dojem, že vláda Slovenskej republiky si skutočne uvedomila, že výstavba infraštruktúry je skutočne jednou z priorít, a to nielen deklaratívne, populisticky, ale aj reálne. Môj počiatočný optimizmus pri podrobnejšom štúdiu predložených materiálov však postupne klesol a teraz ho môžem vyjadriť jediným slovíčkom, slovíčkom sklamanie, slovíčkami veľké sklamanie. Toto totiž nie je skutočný rozpočet, aspoň v oblasti výstavby infraštruktúry určite nie. Rozpočet by mal totiž obsahovať všetky, všetky, príjmy a výdavky, s ktorými sa v príslušnom období počíta, a s týmito aj plánovať, so všetkými. Opakujem teda, toto nie je skutočný rozpočet výstavby infraštruktúry. Toto je podľa môjho názoru len nejaké dosadenie čísiel do kolónok podľa vzoru návrhu rozpočtu z minulého roku. Prečo? Tento predložený návrh totiž vôbec neobsahuje plánované zdroje na výstavbu infraštruktúry z európskych fondov na roky 2007 až 2013. A to sú zdroje, ktoré môžu byť svojou výškou podstatnou zložkou financovania výstavby infraštruktúry. Samozrejme, pán minister financií mi môže oponovať, že tieto prostriedky sú v inej časti štátneho rozpočtu, myslím, sú v časti Verejná pokladničná správa zatiaľ spolu a nie sú rozdelené. Ja z toho neviním v žiadnom prípade ani pracovníkov na ministerstve dopravy, pôšt a telekomunikácií, ktorí majú v kompetencii prípravu svojej časti štátneho rozpočtu. (Hlasy z pléna.) Áno, áno, hovorím, je to v inej časti, ja len hovorím o tom rozdelení, pán minister, je rozdiel mať ich všetky nakumulované spolu a rozdiel v jednotlivých projektoch. Štyri roky som tam bol, tak viem, aký je rozdiel v tom, keď ich mám pohromade. A budem aj hovoriť, ako sa čerpajú. To nie sú prostriedky na účte. Takže neviním z toho týchto pracovníkov. Dokonca neviním z toho ani pána ministra dopravy, pôšt a telekomunikácií. Neviním z toho ani pána ministra financií. Chyba je podľa môjho názoru niekde celkom inde. Chyba je v neujasnení si jasnej koncepcie vlády Slovenskej republiky, chyba je v tom, že priority sa nestanovujú podľa nejakej koncepcie, podľa potrieb dlhodobého vývoja Slovenskej republiky, ale priority sa tvoria na základe prieskumu verejnej mienky. Budem to dokumentovať napr. na oblasti, práve oblasti rozvoja infraštruktúry. Najprv znosíme pod zem všetko, čo pri výstavbe diaľnic a rýchlostných komunikácií urobila predchádzajúca vláda, termín ukončenia 2010, ktorý vyplýval z Aktualizácie výstavby diaľnic a rýchlostných komunikácií, ktorý v roku 2005 schválila vláda Mikuláša Dzurindu, vyhlásime za utópiu, tých, ktorí preferovali PPP projekty, a teda rozumné zapojenie súkromného kapitálu do výstavby, vyhlásime div nie za vlastizradcov. Stačí však, aby prieskumy verejnej mienky ukázali, že občania voliči si želajú postaviť diaľnice a rýchlostné komunikácie čím skôr a odrazu je termín 2010 absolútne reálny, veď je to, nakoniec, rok volieb, však, a PPP projekty sú zrazu pre výstavbu absolútnym záchrancom. Čo na tom, že to nie je celkom v súlade s programovým vyhlásením vlády? Ide predsa v prvom rade o preferencie, nie? To je teda trochu silný kotrmelec. Ale poďme stručne, veľmi stručne, priamo k niektorým oblastiam štátneho rozpočtu. Oblasť železničnej infraštruktúry. Túto oblasť by som z hľadiska navrhovaného štátneho rozpočtu nazval oblasťou stagnácie. Vychádzam pritom z toho, že prostriedky určené v roku 2008 na podporu modernizácie železničných dopravných ciest klesajú v roku 2008 oproti roku 2007 zo 4,35 mld. na 1,99 mld. Sk. Je mi jasné, že to zapríčinil aj fakt, že sme dočerpali niektoré fondy Európskej únie, samozrejme. Ale čo ďalej? Ten rozdiel v tom na výstavbu a na modernizáciu je jednoducho fakt, a nedá sa to iba zahmliť tvrdením, že ešte nie sú rozdelené prostriedky Európskej únie na ďalšie roky. Prostriedky z fondov Európskej únie nie sú totiž hotové finančné prostriedky, ktoré prídu na účet, dajú nám ich, že robte si s nimi, čo chcete. Spôsob ich čerpania je omnoho zložitejší. A obávam sa, že pri takomto prístupe k fondom Európskej únie, aký zvolila táto vláda, je čerpanie týchto fondov v nedohľadne. Len pre ilustráciu. Pred chvíľou som aj naznačil pánovi ministrovi, že poviem niekoľkými vetami, ako skutočne sa tie fondy Európskej únie čerpajú, konkrétne ako sa čerpal Kohézny fond, štrukturálne fondy, fondy na cestnú infraštruktúru, pretože mnoho možno aj poslancov, ale aj určite prevažná väčšina občanov si predstavuje, že fondy Európskej únie sú finančné prostriedky, ktoré nám prídu na účet v určitej výške, že berte si ich a čerpajte si ich a dajte si ich, na čo potrebujete a podobne. Absolútne to tak nie je. Poviem to na konkrétnom príklade. Nám sa podarilo zo štrukturálnych fondov za rok a pol v rokoch 2005 a 2006 uhradiť iba niekoľko faktúr z financovania zo štrukturálnych fondov rýchlostnej komunikácie R1 na trase Hronský Beňadik – Žarnovica, a pritom práce boli v pokročilom štádiu, ale systém čerpania európskych fondov je nasledovný. Stavebná firma, napr. Doprastav, vystaví faktúru na základe schválených projektov odsúhlasených v Bruseli dávno predtým, ale po vykonaní prác vystaví faktúru. Tú faktúru pošle na Národnú diaľničnú spoločnosť. Tam v zmysle opatrení, ktoré prijala Európska únia, je potrebné to prekontrolovať. Musí to prejsť rukami mnohých úradníkov a pokračuje to ďalej na ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií. Tam to opäť prejde jednotlivými sekciami, zložkami. Všade to potrebuje určité podpisy, určitý čas. A ide to na ministerstvo výstavy a regionálneho rozvoja. Tam opäť ten istý kolobeh niekoľkotýždňový pokračuje ďalej. A až potom ide faktúra smerom do Bruselu. Faktúra príde do Bruselu. Úradníci ktorí ju dostanú, si ju preštudujú. A ak sa im len niečo na nej nevidí, a to sa stalo viackrát, mnohokrát, tu faktúru vrátia naspäť opäť tým istým postupom, ako došla k nim. Čiže sú ďalšie mesiace kým faktúra sa vráti naspäť. Naspäť sa vráti k tej stavebnej firme, ktorá sa na to pozrie a povie, že aj keď si myslíme, že máme pravdu, ale, dobre, keď toto vám tam chýba, tak to vyškrtneme. A opäť tým istým spôsobom sa ta faktúra dostáva do Bruselu a možno potom bude vyfinancovaná. Takže toto je skutočný kolobeh, ako sa to financuje z európskych fondov, ako sa prijímajú finančné prostriedky z európskych fondov. Nie je to z účtu voľne čerpaného. Uvediem, aby som sa vrátil naspäť k železničným dopravným cestám, že prostriedky na modernizáciu železničných dopravných ciest na budúci rok sú reálne omnoho nižšie, ako to bolo v tomto roku. A to potrebujeme pokračovať v takých náročných akciách, ako je modernizácia tratí Trnava – Nové Mesto nad Váhom, Nové Mesto nad Váhom – Púchov, Púchov – Žilina, Bratislava Rača – Trnava, Žilina – Teplička, dostavba zriaďovateľských staníc Bratislava filiálka, Petržalka, prepojenie koridorov, Čierna nad Tisou, modernizácia trate Poprad – Tatry, výstavba nástupísk, ich II. etapa, Kysak, modernizácia zabezpečovacieho zariadenia a podobne. Prostriedky z rozpočtu Európskej únie a spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu ešte v rámci programovacieho obdobia 2004 až 2006, teda tie, ktoré sú tu zahrnuté v týchto 1,99 mld., sa musia ešte použiť aj na projekty peronizácie Železničnej stanice Prešov, dokončenie peronizácie Železničnej stanice Poprad Tatry, úseky Liptovský Mikuláš – Kysak – Košice a, ďalej, na projektové dokumentácie všetky a podobne. Takže podotýkam, že mnoho, mnoho, mnoho projektov ešte je potrebné z toho financovať, a pritom tých finančných prostriedkov je omnoho, omnoho menej, ako ich bolo doteraz. Podotýkam, že mnoho z týchto projektov je aj podmienkou zaradenia našich železničných sieti do medzinárodných koridorov siete TEN. Oblasť letiskovej infraštruktúry. Túto oblasť by som dokonca nazval z hľadiska štátneho rozpočtu tzv. banánovou oblasťou. A po nasledujúcich riadkoch bude, myslím, každému, kto bude chcieť, jasné, prečo som to takto nazval. Na rok 2008 sa pre leteckú dopravu a na infraštruktúru uvažuje s bežnými transfermi vo výške 100 mil. korún, z toho na zabezpečenie bezpečnej prevádzky letiskovej infraštruktúry 38 mil., správu, údržbu, zhodnocovanie letiskovej infraštruktúry 15,3 mil. korún, bezpečnostnú ochranu letísk 40 mil. korún, kompenzáciu nákladov spojených s poskytovaním leteckých navigačných služieb oslobodených od odplát 6,6 mil. korún, bežné výdavky 60 mil. korún. Teda, ako som tu teraz uviedol, nie je ani jedna jediná koruna slovenská na investície na letisku. Pán minister dopravy, ak by tu bol, rád by som sa ho spýtal, kde sú tie jeho bombastické vyhlásenia o tom, že štát bude do letiska investovať tak, že budeme konkurovať Viedni, že štát sa vie o letisko lepšie postarať ako strategický investor a podobne. Ešte raz podotýkam, nie je to ani jedna jediná koruna investícií. Nemôžem to nazvať inak ako podvod storočia na slovenských občanoch. Alebo je pravda to, čo sa objavilo v rakúskych, nemeckých médiách aj predvčerom, aj minulý týždeň, že prenájom bratislavského letiska rakúskemu kolegovi, teda rakúskemu letisku vo Schwechate, za ponižujúcich a ekonomicky nevýhodných podmienok je na spadnutie a kalkuluje sa už s tým dokonca aj pri zostavovaní štátneho rozpočtu? Som presvedčený, že už najbližšie dni nám dajú odpoveď na túto otázku. Na záver som si nechal oblasť výstavby cestnej infraštruktúry. Túto oblasť by som z hľadiska návrhu budúcoročného rozpočtu nazval oblasťou populizmu a šliapania po vlastných slovách. Celkovo sa prostriedky pre Národnú diaľničnú spoločnosť znižujú z 15,046 mld. na 13,048 mld. korún, teda priamo v Národnej diaľničnej spoločnosti je to pokles o 2 mld. korún. To je fakt a ten sa nedá vykompenzovať ani ďalšími úvermi, pretože aj úverová kapacita NDS je momentálne vyčerpaná. Najväčším nedostatkom je však to, že výpadok financovania z európskych fondov, ktoré ešte nie sú rozdelené, je momentálne kompenzovaný zo zdrojov štátneho rozpočtu takým spôsobom, že projekty, ktoré boli určené na financovanie z fondov Európskej únie, ideme financovať z iných zdrojov, hlavne zo štátneho rozpočtu. A to znamená, že akonáhle ich začneme financovať zo štátneho rozpočtu, už nebude možné ich financovať z fondov Európskej únie. Nie je to trošku hazard? Ako je to vôbec možné konštatovať, že, citujem z materiálu, „prostriedky z rozpočtu Európskej únie a spolufinancovania zo štátneho rozpočtu programovacieho obdobie 2007 – 2013 neboli ešte prerozdelené“. Ja sa pýtam, kedy teda budú, keď diaľničné akcie, ktoré majú z nich byť financované, sa majú práve v roku 2008 intenzívne stavať. Aký to môže mať dôsledok? V dôsledku nečerpania fondov EÚ nezostane na akcie, ktoré sú odkázané výlučne na štátny rozpočet a nemôžu sa inak financovať, ak ich začneme financovať teraz zo štátneho rozpočtu, tak ako to predpokladá štátny rozpočet. Je to napr. obchvat Svidníka, Trstenej, privádzač Kežmarok, rozšírenie diaľnice Matejovce – Jánovce na plný profil, Svinia – Prešov, dokončenie Važec – Mengusovce – Oravský Podzámok a tak ďalej. Všetky tieto sa musia financovať iba zo štátneho rozpočtu. Tak boli určené. Avšak ak začneme tie akcie, ktoré boli určené na čerpanie z európskych fondov, a tie nie sú ešte rozdelené, a teda ak ich chceme začať a chceme splniť sľub, budeme musieť ich začať financovať zo štátneho rozpočtu, nezostane na tieto a opäť nám vznikne veľká rozostavanosť. A myslím si, že tú rozostavanosť veľkú sme tu už mali. A práve pán minister dopravy Vážny ma často kritizoval v predchádzajúcom volebnom období za to, že je veľká rozostavanosť napr. úsekov Ladce – Sverepec, Važec – Mengusovce a ďalších. Ale práve takéto opatrenia smerujú k tomu, že tá rozostavanosť bude ešte, ešte ďalej stúpať. V programe, čo ma veľmi, veľmi prekvapuje, ak som to nezachytil, sa ospravedlňujem, som nenašiel nikde diaľnicu D3 na Poľsko ani dokončenie 10 rokov rozostavaného úseku Skalité – štátna hranica Poľská republika a Slovenská republika – Zwardoň. Ani sa to nespomína. A pritom viem, že pred niekoľkými mesiacmi pán minister Vážny podpísal s poľským ministrom zmluvu o tom, že to diaľničné prepojenie má byť, myslím, do roku 2012 alebo roku 2013. Nič, nič, nič zatiaľ v tomto rozpočte sa v tomto smere nehovorí. Ďalšia dôležitá poznámka, ktorú potrebujem tu prezentovať, je to, že podľa mediálnych vyhlásení vlády Slovenskej republiky mal byť rok 2007 rokom prípravy a v ďalších rokoch mala prebiehať ich mohutná výstavba. Zatiaľ to však takto absolútne nevyzerá. Mám informácie priamo zo zdrojov Národnej diaľničnej spoločnosti, že za rok Národná diaľničná spoločnosť ani nestihla ukončiť výberové konania, ktoré boli ešte predtým pripravené spolu so stavebnými povoleniami. Je to napr. Považská Bystrica, II. etapa, Žarnovica – Šašovské Podhradie. A som si všimol, že pred dvomi dňami bol otvorený obchvat Svidníka. Takže aspoň to jedno sa podarilo za rok a pol spustiť. Naviac, keď sa už konečne začnú v roku 2008 stavať, nezabezpečili sa na ne ani peniaze z Európskej únie. Tu chcem podotknúť, že za rok a pol sa podarilo Národnej diaľničnej spoločnosti zabezpečiť v rámci tej bombastickej prípravy, ktorú avizovala, iba dve územné rozhodnutia, jedno na trase Žilina – Ivachnová a jedno na rýchlostnej komunikácii R1, ale inak, bohužiaľ, žiadne stavebné povolenie, za rok a pol žiadne stavebné povolenie. Teraz mi dovoľte trošku citovať z materiálu, pretože to úzko súvisí s PPP projektmi, čím by som chcel toto zakončiť. Poprosím o chvíľku strpenia. (Hlasy v sále.) Áno, citujem z materiálu: „V roku 2008 sa na výstavbu diaľnic a rýchlostných ciest uvažuje s použitím zdrojov štátneho rozpočtu, prostriedkov z rozpočtu Európskej únie a spolufinancovania zo štátneho rozpočtu. Okrem uvedených zdrojov vláda schválila uznesením č. 704/2007 zámer vytvoriť podmienky na urýchlenie výstavby vybraných úsekov diaľnic D1 a rýchlostnej cesty R1 medzi Žilinou a Košicami a Nitrou a Tekovskými Nemcami s využitím projektov s privátnym partnerstvom. Na projekty financované formou verejno-súkromného partnerstva, teda Public Private Partnership, boli určené úseky Hričovské Podhradie – Ivachnová, Jánovce – Jablonov a Fričovce – Svinia na diaľnici D1 a úseky Nitra – Selenec, Selenec – Tekovské Nemce na rýchlostnej ceste R1 spolu v celkovej dĺžke cirka 151 km. Postup výstavby vybranej nadradenej cestnej dopravnej infraštruktúry na Slovensku do roku 2010 formou spomínaných PPP projektov schválila vláda Slovenskej republiky uznesením č. 753 zo dňa 5. septembra 2007. Predmetným uznesením vláda Slovenskej republiky schválila predpokladaný harmonogram realizácie projektu PPP, diaľnice D1 v úsekoch Dubná Skala – Turany, Turany – Hubová,  Hubová – Ivachnová, Jánovce – Jablonov, Fričovce – Svinia s polovičným profilom v tuneloch s predpokladaným termínom ukončenia v roku 2010, Hričovské Podhradie – Lietavská Lúčka, Lietavská Lúčka – Višňové, Višňové – Dubná Skala, ako aj ukončenie tunelových úsekov Turany – Hubová, Hubová – Ivachnová a Jánovce – Jablonov  s predpokladaným termínom ukončenia v roku 2012 a rýchlostnej cesty R1 úsekov Nitra – Selenec, Selenec – Beladice, Beladice – Tekovské Nemce s predpokladaným termínom ukončenia 2010. Plánovaná realizácia projektov PPP vyžaduje vytvorenie osobitného právneho režimu aplikovaného na výstavbu prevádzkovania a údržbu diaľnic a rýchlostných ciest súkromným sektorom na základe koncesnej zmluvy uzatvorenej s Ministerstvom dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky. Cieľom je zakotviť vlastníctvo štátu ku koncesným cestám, upraviť správu týchto ciest koncesionárom, zabezpečiť prechod vlastníckych a iných potrebných práv súvisiacich s koncesnými cestami v súčasnosti obstarávanými Národnou diaľničnou spoločnosťou na štát a zakotviť povinnosť Národnej diaľničnej spoločnosti vyberať aj poplatky za koncesné cesty, pričom uvedené poplatky budú príjmom štátneho rozpočtu a bude sa z nich čiastočne uhrádzať platba koncesionárovi podľa podmienok koncesnej zmluvy. Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky bude prostredníctvom finančného poradcu plniť úlohy pre Slovenskú republiku pri obstarávaní koncesionára pri správe zmluvných vzťahov s koncesionárom, príp. plnením úloh v prípravnej fáze projektov PPP. Na úhradu výdavkov súvisiacich s realizáciou výstavby vybranej nadradenej cestnej dopravnej infraštruktúry na Slovensku do roku 2010 formou PPP je v rámci rozpočtu kapitoly Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky rozpočtovaná čiastka 1 mld. korún.“ Čítal som to preto, pretože aj tie ambiciózne zámery v oblasti výstavby formou PPP projektu sú skutočne veľmi ambiciózne. A ja nevidím ich reálne momentálne. A podľa mňa je to dokonca utópia, pretože uvádza sa tu suma, celkove do diaľnic, 30 mld. Sk, z toho 17,06 mld. má byť z PPP projektov. Je to 17 mld. budúceho roku, keď sa ešte prakticky ani nič nerozbehlo. Ja si myslím, že bude veľký úspech, ak sa v priebehu roka 2008 vôbec podarí uzatvoriť zmluvu s koncesionárom o výstavbe niektorého úseku, nieto ešte aby on preinvestoval 17 mld. Sk. Tu zase musím trošku vysvetliť tým, ktorí nie sú odborníci v tejto oblasti a nevedia presne, čo PPP projekty prinášajú. Teda PPP projekty, ľudovo povedané, vstup súkromného kapitálu do výstavby diaľnic, neprinášajú iba ten efekt, že prídu tu súkromné peniaze, ktoré nahradia, povedzme, výdavky zo štátneho rozpočtu alebo úverové peniaze, alebo nejaké iné zdroje. Cieľom PPP projektov je aj tzv. technická optimalizácia výstavby. Tak sme to aspoň plánovali aj my, že už pred tendrom dajú sa podklady príslušným firmám, ktoré o to majú záujem a svojím inžinieringom, svojimi kapacitami, know-how a všetkým, čo k tomu majú, vedia zoptimalizovať jednotlivé úseky tak, aby došlo k časovej aj finančnej úspore. A ja sa pýtam, kedy stihnú napr. rozobrať tieto úseky, zistiť, kde sa dá niektorý menší tunel nahradiť estakádou, kde sa dá znížiť počet privádzačov, keď robí sa to takým rýchlym tempom, teraz odrazu je výberové konania. Rok a pol sa nič nerobilo a teraz odrazu ministerstvo dopravy chce za niekoľko mesiacov ukázať, že v tom roku 2010 sa to dá splniť, tak rýchlo ideme robiť výberové konanie. Ale veď sa nesplní tá základná úloha projektov PPP, teda tá technická optimalizácia. Na to nebude čas. A ak by sa na to išlo, tak ako som hovoril, tak potom rok 2008 bude absolútne iba rokom prípravy. Takže z tohto dôvodu si myslím, že aj tá suma 17,06 mld. na PPP nie je absolútne v tomto smere reálna. Ak by som to mal zhrnúť, tak si myslím, že najväčšou slabinou časti štátneho rozpočtu v oblasti výstavby infraštruktúry je práve absencia konkrétneho, detailného rozdelenia financovania z európskych prostriedkov, čo je podľa mňa nepochopiteľné, keďže projekty, ktoré sa budú začínať, už boli v Európskej únii schválené. Zásobník projektov bol jasne schválený. A teda toto pokladám za veľký nedostatok toho, aby som mohol takýto návrh štátneho rozpočtu v tejto oblasti podporiť. Mám trošku taký nepríjemný pocit, keď sa zamýšľam nad tým, prečo nie sú ešte tieto prostriedky rozdelené. Trošku mám taký pocit, že je to tým, že nám možno chýbajú aj prostriedky na kofinancovanie. Myslím si, že každý z nás vie, že čerpanie finančných prostriedkov z európskych fondov je podmienené kofinancovaním, spolufinancovaním, zo štátneho rozpočtu. A to sa pohybuje od 10 – 15 %  až po 40 %. Je to individuálne od každej stavby. Tak to bolo aspoň pri kohéznych fondoch aj na samotnom projekte Mengusovce – Jánovce. Na jednotlivých troch etapách je každá etapa financovaná z fondov za rozdielnych podmienok. Teda mám taký nepríjemný pocit, že možno to práve vyhovuje, pretože nikde, nikde v tejto kapitole štátneho rozpočtu o financovaní na výstavbu infraštruktúry som nenašiel rezervu finančných prostriedkov na spolufinancovanie z budúcich európskych fondov, teda z tých, ktoré ešte nie sú rozdelené. Takže z tohto dôvodu ja osobne takéto znenie štátneho rozpočtu podporiť nemôžem. Ďakujem za pozornosť. (Ojedinelý potlesk.)