Gy. Bárdos, poslanec: (2008-11-06):
Aj v prvom čítaní som sa vyjadril k tomuto návrhu a mal som pripomienky takého charakteru, že je obrovskou škodou, že tento návrh sa takýmto spôsobom prerokováva v Národnej rade. Nikto o tom nepochybuje, že zákon je potrebný, ale taký zákon je potrebný, na čom sa vie dohodnúť celé politické spektrum. Zákon a návrh zákona nemôže byť iba z dielne jednej skupiny poslancov, lebo ani Bratislavčania nepatria iba do jednej skupiny. Jednoducho sú občania Slovenskej republiky, sú občania Bratislavy a bolo by prospešné, keby sme namiesto toho, aby sme handlovali o tom, že aký je počet poslancov, kto bude licitovať a akým spôsobom chce zmeniť takýto stav, lebo to nerieši gro toho problému a ten problém tu je. Ten problém pomenoval aj ten, ktorý je z vládnej koalície, aj ten, ktorý je z opozície, len, žiaľ, zatiaľ nie je dohoda, nie je konsenzus. Som o tom presvedčený, že tak ako povedala aj pani kolegyňa Žitňanská, že nie handlovanie, ale dohoda všetkých zainteresovaných by bola potrebná. Ja som povedal aj pánovi predkladateľovi, aj ostatným, ktorí podpísali tento zákon už v prvom čítaní, že keby boli počkali ešte trošku, keby sa o tom rokovalo, keby sa o tom hovorilo, nedá sa to vylúčiť, že ten kompromis by sa našiel a ten spoločný menovateľ by mohol tu byť na stole a mohli by tam byť podpisy všetkých poslaneckých klubov, ktoré sú zastúpené aj v Bratislave, aj tu v Národnej rade Slovenskej republiky. Dámy a páni, z politického, hospodársko-sociálneho, napokon i časového hľadiska je zrejmé, že Bratislava ako hlavné mesto potrebuje novelu pôvodného zákona. Ale ešte raz podčiarkujem to, že táto novela by ale mala byť oveľa komplexnejšia a zásadnejšia, než je predložený návrh a nemala by sa zakladať len na akýchsi vsuvkách a doplnkoch pôvodného zákona, ktorý je navyše z časového hľadiska historickým prežitkom už v dnešnej dobe. To už viacerí povedali. Myslím si, že prípadné úpravy novely zákona by mali byť založené navyše aj na výsledku dlhodobejších vzájomných rokovaní dotknutých účastníkov, primátora a starostov mestských častí, vyústením čoho by bolo ich vzájomné prijatie jeho znenia v celej šírke rozsahu novely zákona. Podstatou týchto postupov založených na vzájomných kompromisoch musí byť totiž jednoznačnejšie vymedzenie právomocí, kompetencií, činností, zodpovednosti a v neposlednom rade určite aj jasnejší a jednoznačnejší spôsob prerozdeľovania jednotlivých finančných balíkov ako základu financovania rozvojových zámerov jednotlivých dotknutých účastníkov tohto zákona, teda hlavného mesta Slovenskej republiky Bratislavy a jeho mestských častí. Určite je možné tiež vysloviť názor, že prípadná novela tohto zákona musí vychádzať aj z podpory širšieho politického spektra. Veď predsa prípadný nový zákon musí slúžiť nielen určitej skupine Bratislavčanov v súčasnosti, ale predovšetkým Bratislavčanom aj v budúcnosti, a to čo najdlhšie. Navyše si myslím, že predmetná novela zákona nemôže byť založená na populistickej myšlienke založenej na radikálnom znížení počtu poslancov zastupiteľstiev, čo môže vyvolať u nezainteresovaného bežného občana myšlienku sociálneho a ekonomického aspektu tejto novely, pretože tomu tak nie je. Zníženie počtu poslancov vyvoláva dojem zníženia nákladov zastupiteľstva, avšak je to len vonkajší efekt. Poslanci totiž okrem zasadania zastupiteľstva vykonávajú aj prácu v komisiách. Pokiaľ je dostatok poslancov, tí sú zaraďovaní iba do jednej komisie. Ak nie je dostatok poslancov, ako napríklad v prípade samosprávnych krajov, jeden poslanec musí byť zaradený v dvoch, troch komisiách. Kvôli dostatočnému zabezpečeniu funkčnosti komisií sú do nich menovaní aj členovia komisie aj z radov občanov. Treba vziať do úvahy, že poslanci sú odmeňovaní nielen za zasadnutia zastupiteľstva, teda za účasť, ale aj za prácu v komisiách, takisto aj členovia menovaní z radov občanov. Teda zníženie počtu poslancov nie je dostatočným faktorom úspory nákladov. Okrem toho je nutné posúdiť, či nejaká mierna úspora dostatočne vyváži fakt, že sa zníži počet občanmi zvolených zástupcov konajúcich pod prísahou, čím sa podstatne zníži možnosť kontroly činnosti zastupiteľstva zo strany voličov. Navyše môže dôjsť k nevyváženému stavu zastúpenia v komisiách, do ktorých nominujú odborníkov politické strany a nie sú priamym dôsledkom volieb. Z tohto dôvodu je nutné posúdiť znižovanie počtu poslancov z hľadiska možnej úspory nákladov na jednej strane a zníženie vplyvu občanov z hľadiska zastúpenia jednotlivých volebných obvodov, ako aj zastúpenia dostatočného výberu zo spektra politických strán na strane druhej. Poukazujem tiež na skutočnosť, že predložená podoba návrhu novely zákona nerieši ani ďalšiu podstatnú zásadu, a tou sú vzájomné vzťahy, rozsah a spôsob spolupráce medzi hlavným mestom Slovenskej republiky a Bratislavským samosprávnym krajom. Je to ale prirodzené, pretože v dobe prijatia pôvodného zákona takáto potreba ešte nebola, takže jednoducho nebol priestor na vsunutie tejto myšlienky do pôvodného textu zákona, čo je v kontexte toho, na čo som poukázal aj na začiatku svojho stanoviska. Predsa oba tieto komponenty sú vzájomne späté, sú vzájomnou súčasťou a napokon jedna inštitúcia bez druhej jednoducho samostatne nemôžu riadne fungovať. V neposlednom rade poukazujem tiež na isté technické problémy prípadnej realizácie predloženého návrhu novely. Tie sa týkajú predovšetkým nezosúladenia prípadného termínu prijatia tejto novely s termínom kreácie novozvolených zástupcov a predstaviteľov samosprávnych orgánov, ktorí vyjdú z najbližších komunálnych volieb. Je zrejmé, že súčasné znenie zákona o Bratislave už prežilo svoju dobu a že Bratislava ako hlavné mesto Slovenskej republiky potrebuje svoj nový zákon. Ale, dámy a páni, ešte raz zdôrazňujem, ale zákon komplexnejší, politicky prijateľný pre všetkých účastníkov konania a v prvom rade, aby to bol zákon, ktorý je prospešný pre všetkých občanov Bratislavy. Som sklamaný, že ani počas rozpravy som nezachytil taký návrh alebo taký kompromis zo strany predkladateľov, že by sa širšie politické spektrum mohlo dohodnúť na tejto novele. Je to škoda. Takisto už viacerí moji predrečníci sa vyjadrovali k tomu, že asi z akého dôvodu o tom rokujeme teraz v Národnej rade, akým dôvodom ste, páni, tento návrh podali do Národnej rady. Je to obrovská škoda, lebo bola tu a je tu šanca, som o tom presvedčený, že tí, ktorí sledovali tie rokovania, ktoré boli predtým, že keby sa uskutočnilo ešte jedno kolo alebo dve kolá rokovaní, tak možnože by sa dospelo k tomu, že tu v Národnej rade by sme prerokovávali návrh, ktorý by mal politickú podporu celej Národnej rady. Škoda, že sa to nestalo, a preto ani poslanci za Stranu maďarskej koalície – Magyar Koalíció Pártja predložený návrh novely nemôžu podporiť. Ďakujem pekne za pozornosť. (Potlesk.)