Richter, Ján, minister práce, sociálnych vecí a rodiny SR (2013-09-12):
Ďakujem pekne za slovo. Pán predseda Národnej rady, vážené panie poslankyne, páni poslanci, predkladám v druhom čítaní návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 650/2004 Z. z. o doplnkovom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov. A predkladá sa v súlade s Programovým vyhlásením vlády Slovenskej republiky, v ktorom sa vláda Slovenskej republiky zaviazala obnoviť význam doplnkového dôchodkového sporenia. Od transformácie doplnkového dôchodkového poistenia na doplnkové dôchodkové sporenie sa za posledných takmer 10 rokov vo väčšine oblastí, ktoré zákon upravuje okrem oblasti odplát, neuskutočnila výraznejšia zmena. Predkladaná novela prichádza so zmenami, ktoré reflektujú potrebu úpravy zákona z dôvodu dynamického vývoja externého finančného prostredia, ako i z dôvodu potreby upravenia vlastného interného nastavenia tak, aby bol systém doplnkového dôchodkového sporenia atraktívny pre všetkých, ktorí naň prispievajú, a plní účel, na ktorý je určený, a to možnosť pre účastníkov doplnkového dôchodkového sporenia získať lepší doplnkový príjem v starobe, ako i v prípade skončenia vykonávania rizikových prác. Novela zákona o doplnkovom dôchodkovom sporení prináša zmeny v štyroch hlavných oblastiach, ktorými sú, po prvé, oblasť dávok vyplácania v rámci doplnkového dôchodkového sporenia, po ďalšie, oblasť informačných povinností doplnkových dôchodkových spoločností, po tretie, oblasť investovania a riadenia rizík a, po štvrté, celý rad prierezových opatrení vedúci k zatraktívneniu doplnkového dôchodkového sporenia. Aby systém doplnkového dôchodkového sporenia mohol plniť svoj účel, musí byť dostatočne vykonaný a efektívny a musí byť vytvorený predpoklad, aby dávky vyplácané z tohto systému boli naozaj v čo najväčšej miere využívané na lepší príjem účastníka v starobe, respektíve po skončení výkonu rizikových prác. V opačnom prípade by išlo nielen o neefektívne narábanie s prostriedkami tých, ktorí do systému doplnkového dôchodkového sporenia priamo prispievajú, ale i s prostriedkami všetkých daňovníkov, ktorí doplnkové dôchodkové sporenie nepriamo podporujú cez daňové úľavy poskytované v rámci tohto systému. Predkladaná novela zákona preto navrhuje sprísnenie podmienok vyplácania doplnkového starobného, ako i doplnkového výsluhového dôchodku, zvýšenie veku, od ktorého sa oba dôchodky vyplácajú tak, aby účastníci čerpali prostriedky v starobe, respektíve po skončení výkonu rizikových prác, a nie ešte počas svojho ekonomicky aktívneho obdobia. S tým súvisí i zrušenie dávky odstupného, ktorá je nahradená dávkou predčasný výber. Účastník si tak po splnení podmienok môže podobne ako doteraz vybrať prostriedky, ktoré sám do svojho doplnkového dôchodkového sporenia vložil. Nárok na príspevky zamestnávateľa získa účastník však až po splnení zákonných podmienok na výplatu ostatných dávok dôchodkového doplnkového sporenia, t. j. najmä v starobe, respektíve po skončení vykonávania rizikových prác. Zrušenie neefektívnych a nepružných dávkových plánov a úprava informačných povinností doplnkových dôchodkových spoločností vedú k zníženiu nákladovosti systému doplnkového dôchodkového sporenia. Informačné povinnosti, ktoré neboli dostatočne adresné a poskytovali účastníkom nízku pridanú hodnotu a zbytočne predražovali tento systém, sú v novele predkladaného zákona nahradené. Tu môže byť príkladom presun povinností zverejňovania informácií v tlačenej podobe v periodikách do elektronickej podoby na webových stránkach doplnkových dôchodkových spoločností. Ešte výraznejšou zmenou je však zavedenie dokumentu kľúčové informácie, ktoré poskytujú účastníkom v prehľadnej a stručnej podobe všetky potrebné informácie, ktoré pre svoje investičné rozhodnutie potrebujú, a nahradia ťažkopádny a neadresný dokument informačný prospekt. Krokom, ktorý vytvára predpoklad pre aktívnejší záujem účastníkov o manažment svojich prostriedkov v doplnkovom dôchodkovom sporení je i skrátenie obdobia, počas ktorého má doplnková dôchodková spoločnosť nárok na odplatu za prestup z troch rokov do uzatvorenia účastníckej zmluvy na jeden rok, obdobne je tomu tak aj v druhom pilieri. Predpokladaná novela zákona nezostala len pri úprave odplaty za prestup. Vzhľadom na to, že slovenský tretí pilier patrí v porovnaní s obdobnými systémami v rámci Európskej únie k najdrahším, a vzhľadom na to, že priemerná čistá výkonnosť, doplnkový dôchodkový fond bol i z dôvodu vyšších odplát, nedosahuje úroveň inflácie, priemerná výkonnosť doplnkových dôchodkových fondov za posledných šesť rokov dosiahla len 1,4 %, zatiaľ čo priemerná inflácia bola v rovnakom období na úrovni 2,9 %, predpokladá novela zákona reflektovať túto skutočnosť úpravou naprieč celým spektrom odplát poskytovaných doplnkovým dôchodkovým spoločnostiam. Ďalšou zaujímavou zmenou, ktorá zatraktívňuje systém doplnkového sporenia, je určite i znovuzavedenie daňovej úľavy v podobe nezdaniteľnej časti základu dane pre daňovníka, respektíve účastníka do výšky 180 eur ročne. V neposlednom rade prináša novela zákona i zmeny v oblasti investovania a riadenia rizík, ktoré reflektujú zmeny, ktoré sa udiali všeobecne vo finančnom svete v posledných rokoch, a optimalizujú možnosti investovania doplnkových dôchodkových spoločností, ako i zavádzajú účinnejší a efektívnejší systém samotnej vnútornej kontroly a riadenia rizík. Čo sa týka mňa ako predkladateľa, nemám výhrady voči spoločnej správe, ktorá vzišla z výboru, a podporujem odporúčania, ktoré gestorský výbor prijal. Skončil som, pán predseda.