J. Tkáčová, poslankyňa: (2008-06-19):
Vo výbore sa kolega Gabura opýtal: Ako je možné, že sme sa vôbec do takého stavu dostali? A do dnešného dňa na túto otázku my nemáme odpoveď. V praxi sa jasne ukázalo, že zákonné kontrolné mechanizmy verejnej moci v tomto prípade zlyhali. Preto považujeme za potrebné zapojiť občiansku kontrolu, ktorá je nepodplatiteľná, lebo je silou verejnej mienky, je silou predstaviteľov jediného zdroja štátnej moci v Slovenskej republike, a to občanov. Vrátim sa späť k predloženému návrhu. Stavebný zákon upravuje postup pri územnom plánovaní, územnom konaní a územnom rozhodovaní v stavebnom povoľovaní a vyvlastnení. Jeho súčasťou je aj stavebný poriadok. Účastníkom územného konania je v zmysle zákona navrhovateľ – obec, ak nie je stavebným úradom príslušným na územné konanie a ten, komu toto postavenie vyplýva z osobitných predpisov, napríklad pri posudzovaní vplyvov na životné prostredie. Územné konanie na prvom stupni je v pôsobnosti stavebného úradu, ktorý je preneseným výkonom štátnej správy obce. V prípadoch, ak ide o stavbu alebo opatrenie, ktoré sa má uskutočniť v územnom obvode dvoch alebo viacerých stavebných úradov, určí príslušný stavebný úrad, krajský stavebný úrad. Ak ide o stavbu alebo opatrenie, ktoré sa má uskutočniť v územnom obvode viacerých krajov, ide o technicky náročnú stavbu alebo neobvyklú stavbu,  právomoc stavebného úradu si môže vyhradiť krajský stavebný úrad. Toto upravuje § 123 a my prichádzame s návrhom upraviť § 123 tak, aby sa konania pri technicky náročných alebo neobvyklých stavbách alebo pri opatreniach s väčšími alebo rozsiahlejšími účinkami na životné prostredie, pri ktorých si právomoc stavebného úradu vyhradí krajský stavebný úrad, aby v týchto prípadoch účastníkmi konania boli aj fyzické osoby alebo združenia občanov dotknutých obcí. Ďalej navrhujeme, aby tieto osoby mali postavenie účastníka konania aj vtedy, ak ide o konanie podľa § 119 ods. 1 a 2, teda pri konaní v obvode viacerých stavebných úradov alebo viacerých krajov. Tieto zmeny by sa týkali iba konaní, ktoré sa začnú po nadobudnutí účinnosti novely a všetky konania pred účinnosťou tejto novely by sa dokončili podľa terajšieho znenia zákona. A na záver, dámy a páni, mi dovoľte ešte jeden podporný argument pre predloženie a pre podporenie tohto návrhu zákona. Agentúra SITA vydala informáciu, že Slovensko bolo na zasadnutí 41 členských krajín Dohovoru o účasti verejnosti na rozhodovaní v Lotyšskej Rige viackrát spomínané ako exemplárny príklad porušovania práv verejnosti a medzinárodných záväzkov. A mne je skutočne ľúto, že na takomto medzinárodnom fóre bolo Slovensko prirovnávané ku Kazachstanu. Myslím si, že by nám to malo byť všetkým ľúto, pretože Slovensko podpísalo Dohovor o účasti verejnosti na rozhodovaní. Vyplývajú nám z toho medzinárodné záväzky a to znamená, posilňovať účasť verejnosti na rozhodovaní. Ale naša vláda a náš parlament v poslednom roku prijali takéto opatrenia, takéto zákony, ktoré naopak, nieže posilňujú účasť verejnosti, oni ju oslabujú. Dovoľte mi príklady. Boli zrušené účasti združení občanov napríklad pri povoľovaní banskej ťažby, elektrární, skládok odpadu, spaľovní nebezpečného odpadu, chemických tovární, cementární, kafilérií, výroby jedov. To sú všetko povoľovania, ktoré majú zásah do životného prostredia, teda aj do prostredia, v ktorom žijú ľudia. Hovoríme o ťažbe uránu v Jahodnej pri Košiciach. Hovoríme o perlite v Trebišovskom okrese, v Tokajskej oblasti. Hovoríme o ťažbe zlata v Kremnici, o uhoľnej elektrárni v Trebišove. Preto vás chcem, vážení kolegovia, požiadať, keďže medzinárodné spoločenstvo tieto práva verejnosti považuje za základnú slušnosť k občanom v štáte, dovoľujem si vás požiadať o prejavenie takejto pokory a slušnosti k našim občanom a podporenie návrhu zákona. Ďakujem.