Zajac, Pavol, poslanec NR SR (2015-06-30):
Vážený pán predseda parlamentu, pán navrhovateľ, pán spravodajca, dámy a páni, dovoľte mi, aby som vystúpil k zákonu, ktorý sme spolu s Alojzom Hlinom predložili. Keď vo svojej úvodnej reči pán kolega Hlina hovoril o tom, že na Slovensku niektorí vymysleli systém, a myslel to, tie nebankovky, tie pôžičky, ktoré zbedačujú občanov Slovenska, že porovnával to s tým, že výhodnejšie už len ťažba ropy. Ja sa obávam, že ani ťažba ropy nie je tak výhodná pre tých, ktorí ťažia ropu, ako tieto nebankovky na Slovensku. Ja by som to hádam porovnal iba s predajom drog, hádam iba tie majú takú ziskovosť. Naozaj ten príklad z minulého týždňa, keď pani kolegyňa Mezenská poskytla tú informáciu, že pani dôchodkyňa, myslím si, že dôchodkyňa, si požičala tisíc eur a má vrátiť 8,5-tisíc. 8,5-tisíc za tisíc eur a niektorí povedia, že legislatívne, právne všetko v poriadku, no tu zostáva rozum stáť. Naozaj som videl na predsedovi ústavnoprávneho výboru pánovi Madejovi, ktorý sa potom k tomu vyjadroval, že teda budú mať snahu pomôcť tejto osobe. Ale koľko je takých osôb na Slovensku? Dámy a páni, viete o tom, že máme 2 mil. exekúcií na Slovensku? Dva milióny exekučných podaní na súdoch? Samozrejme, že niektorí ľudia majú tých exekúcií niekoľko, takže sa to nedotýka 2 mil. ľudí na Slovensku, ale 2 mil. exekúcií. Ústavný súd hovoril o tom, že má 40-tisíc podaní ročne od nebankových subjektov, teda od jedného nebankového subjektu, kde sa na Ústavnom súde sťažujú na rozhodnutia súdov. Viete, aký je to obrovský problém na Slovensku? Aká je to časovaná bomba? Dva milióny exekúcií?! Podľa vyjadrení súdu väčšina od nebankových subjektov?! Ja viem, niektorí by povedali, áno, sú tam aj nezaplatené účty za Orange, za elektriku, za plyn. Asi áno. Ale tieto nebankovky nám tu spôsobili obrovský problém. Ja musím pripomenúť, že v marci roku 2010 vláda SMER-u – vtedy ešte minister Počiatek, predseda finančného výboru Burian – zrušili stropy pri úrokoch, pri spotrebiteľských úrokoch, tam sa rozbehol ten úžernícky klondike. Dovtedy platili určité stropy a odrazu si všetci títo polomafiáni povedali, choď na Slovensko, tam sa dá, tam môžeš žiadať tisíce percent. Tisíce percent ročne! Pod Prezidentským palácom bola nebankovka, ktorá núkala určitý spotrebiteľský úrok, úver, teda, pardon, za 50-tisíc % ročne. Veď to je, to je, my sme sa tu zbláznili! To je časovaná bomba, ktorá tu tiká. A preto sme sa rozhodli s kolegom Hlinom predložiť jednorazové mimoriadne oddlženie obyvateľov Slovenska. Ja viem, že to nie je štandardný prvok. Ja viem, že možno aj pán minister, bývalý pán minister Mikloš povie, že, že to zrovna nie je štandardné. Áno, my uznávame, že to nie je štandardné. Ale jednorazovo určiť dátum 1. máj 2016, a dovtedy kto zaplatí istinu a príslušné úroky, ktoré my stanovujeme, od roku 2013 30 %, od roku 2011 50 %, od roku 2008 75 %, a čo bude staršie, maximálne 100 %. To znamená istinu plus príslušný úrok. Jednorazovo kto zaplatí, prestáva byť dlžníkom. Dámy a páni, pre tých pár serióznych ľudí, ktorých podniká aj v nebankových subjektoch, a ja pevne verím, že sú takí, toto je riešením, že prídu k tým peniazom a príslušným úrokom, ktoré požičali. My do toho zahŕňame aj štátne inštitúcie. A povedzme si tu otvorene, štátne inštitúcie, daňové úrady, Sociálna poisťovňa, zdravotné poisťovne v minulosti pristúpili k takýmto krokom. Povedali, ten kto dlží do určitého času, keď zaplatí istinu, prestáva byť dlžníkom. A bolo to lepšie pre tie inštitúcie. Koľkokrát to urobili, toľkokrát na tom získali určitý finančný objem, a nie zrovna malý. Veľa dlžníkov, ktorí roky a roky dlhovali napríklad Sociálnej poisťovni, si to rozmysleli, či budú naďalej postihovaní exekútormi, súdmi, či im to stojí zato, a zobrali a zaplatili istinu. Vtedy dokonca štátne inštitúcie nechceli ani žiaden úrok, stačilo zaplatiť istinu. A ten príslušný, kto zaplatil, nemusel platiť pokuty, aby som ešte nezabudol, lebo hovoríme tu vždycky o úrokoch, ale naše navrhované riešenie v sebe zahŕňa, že zaplatíš istinu, príslušné percentá, ktoré navrhujeme, a v tom musia byť všetky pokuty, úroky a ďalšie exekučné poplatky, vyplatí, prestáva byť dlžníkom. Pre túto krajinu by to bolo lepšie. Pre občanov tejto krajiny by to bolo lepšie. Dámy a páni, nedávno sme tu oddlžili z peňazí všetkých daňových poplatníkov súkromnú firmu Váhostav. Tá, ktorá oklamala svojich subdodávateľov, nevyplatila im za ich poctivo odvedenú právu, odrazu návrhom zákona, SMER potreboval odrazu prísť so silným riešením a vyriešil to tak, že z bankových odvodov, to znamená z peňazí občanov, sme oddlžili súkromnú firmu. Človeka, ktorý vlastní haciendy na Bahamách, v Bratislave hotely, ďalšie nemovitosti, má dostatok majetku tá firma na to, aby vyplatila subdodávateľov. Nie. Štát za nich vyplatil. A my tu navrhujeme, aby občania sa mohli vyplatiť, aby istinu mohol zaplatiť. Toto, čo si požičal, plus príslušné úroky, a prestáva byť dlžníkom. Táto časovaná bomba, ja nie som naivný, že všetci by vyplatili, ale čiastočne by sa vyriešilo aspoň časť obyvateľov, lebo do budúcnosti tu tiká jedna obrovská bomba. Samozrejme, keď vládne SMER a ešte takto väčšinovo, ako je teraz, každý je ticho. Ticho sú zdravotné sestry, ktorým patrí podľa zákona stanovené navýšenie platu. Pomerne ticho sú aj učitelia, ďalšie skupiny občanov. Aj tieto skupiny občanov sa, zatiaľ nevidno, že by nejako hromadne búrili. Ale táto časovaná bomba môže raz vybuchnúť a bude to obrovský problém pre celú spoločnosť. A preto my to takto navrhujeme. Žiadam vás o podporu. Ak sa niekomu zdajú tie úroky, ktoré navrhujeme, malé, môžeme sa o tom v druhom čítaní baviť. Ale zatiaľ sme to nastavili tak, že sa nám to zdá primerané aj pre tých veriteľov, ktorí požičali týmto občanom. Nevraviac, ešte raz zvýrazňujem, štátne inštitúcie, ktoré majú obrovských dlžníkov, Sociálna poisťovňa, pán Muňko by o tom vedel rozprávať, koľko, koľko dlžníkov má Sociálna poisťovňa, daňová správa, finančná správa, zdravotné poisťovne. Určite by to znamenalo prínos do verejných financií. Takže žiadam vás o podporu tohto návrhu zákona. Ďakujem za pozornosť.