Novotný, Viliam, poslanec NR SR (2015-06-19):
Ďakujem pekne za slovo. Vystupujem z dvoch dôvodov. Ten prvý dôvod je, aby som možno tak viac po slovensky vysvetlil to, čo som prečítal vo všeobecnej časti dôvodovej správy, aby ste možno lepšie rozumeli tomu, o čom je tento návrh zákona, takou jednoduchšou slovenčinou. A ten druhý dôvod je, aby ste na mňa mohli reagovať, pretože na vystúpenie predkladateľa sa reagovať nedá. Takže kto chce reagovať len krátko faktickou poznámkou, bude mu to teda umožnené. Takže, vážené dámy, vážení páni, podľa dnes platnej legislatívy v zdravotníctve sú poskytovatelia zdravotnej starostlivosti povinní poskytnúť neodkladnú akútnu zdravotnú starostlivosť v celom rozsahu každému poistencovi ihneď a zdravotné poisťovne sú ju povinné tak isto preplatiť. To je v poriadku. O tom nepojednáva tento poslanecký návrh zákona. Len problém je s plánovanou odkladnou zdravotnou starostlivosťou. To znamená, že ste naplánovaný na nejaký chirurgický operačný výkon. Ste naplánovaný na hospitalizáciu na neurologickom oddelení v nemocnici. Tu zákon nestanovuje, kedy takúto službu máte od zdravotníctva ako poistenec, jedno ktorej poisťovne, dostať. Áno, stanovuje sa, že zdravotné poisťovne sú povinné viesť zoznam čakajúcich na plánovanú zdravotnú starostlivosť v prípade troch výkonov, a to sú: operácie srdca, operácie šedého zákalu, respektíve operácie rázštepu podnebia a s tým spojených komplikácií. Pôvodne sme sa snažili za vlády Ivety Radičovej rozširovať tento zoznam o ďalšie vyšetrenia, ako mamografické vyšetrenie alebo vyšetrenie rádioaktívnymi izotopmi a tak ďalej. Faktom je, že za súčasnej vlády sme sa vrátili v podstate do právneho stavu, keď sa zoznamy čakajúcich na plánovanú zdravotnú starostlivosť vedú iba na tri výkony, zopakujem: operácie srdca, operácie šedého zákalu a operácie rázštepov. No a teraz, ak čakáte na totálnu endoprotézu kolena, nemáte žiadnu právnu oporu ako poistenec, kedy tento výkon dostanete. V danej nemocnici vás zapíšu na ortopedickom oddelení do čakacej listiny a dostanete túto službu. Niekedy niekde za 2 mesiace, niekedy za 6 mesiacov, niekedy za 1,5 roka. Samozrejme, je na to nevyhnutný, keďže ide o plánovaný výkon v niektorých prípadoch alebo skoro v každom prípade, aj súhlas zdravotnej poisťovne. Nejdem do detailov. Ale čas, kedy to máte dostať, sa nikde v zákone nereguluje ani neudáva. Potom tu máme ešte výkony, kde sa ani takéto zoznamy nevedú, ale vedú sa iba zoznamy v rámci daného oddelenia, iba tam, kde budete operovaní. A to sú napríklad operácie chrbtice, to sú napríklad bežné chirurgické plánované operačné výkony. Tam vám pán primár povie, že budete operovaný, ja neviem, budúci mesiac dvadsiateho druhého, dvadsiateho prvého príďte na príjem. Dámy a páni, myslím si, že cieľom legislatívy by malo byť posilniť nárok poistenca, posilniť nárok poistenca aj na plánovanú odkladnú zdravotnú starostlivosť. Naším cieľom je, aby poistenec vedel, kedy má plánovanú zdravotnú starostlivosť dostať, aby vedel, aký má na ňu nárok. Preto prichádzame podľa mňa s ľahko aplikovateľným návrhom, aby maximálna čakacia lehota na akúkoľvek plánovanú zdravotnú starostlivosť, hospitalizáciu na neurologickom oddelení, operačný výkon, teraz jedno, akýkoľvek, bola maximálne jeden rok. Myslím si, že za jeden rok zdravotná poisťovňa, ktorá dostáva poistku od daného poistenca, vie zmanažovať zdravotnú starostlivosť, či už v zdravotníckom zariadení, v ktorom si to vybral pacient, ale aj v inom zdravotníckom zariadení. Nechajme trošku zdravotné poisťovne sa s tým trápiť, nech platia viacej poskytovateľom zdravotnej starostlivosti, nech si s nimi dohodnú iný režim platenia, ale skrátka dajme im povinnosť zabezpečiť do jedného roka plánovanú zdravotnú starostlivosť pre poistenca. Poistencovi to dáva istotu, že starostlivosť dostane, pretože mali sme tu prípady, keď sa čakalo na totálnu endoprotézu na Slovensku v niektorých nemocniciach viac než dva roky. Musím povedať, že po zmene financovania zo strany hlavne Všeobecnej zdravotnej sa tie lehoty začali skracovať. Čiže dá sa to. Tento zákon hovorí presne o tom istom. Takúto povinnosť dajme zdravotným poisťovniam na celú plánovanú zdravotnú starostlivosť, teda na všetky plánované hospitalizácie a operačné výkony. Má to ale, samozrejme, aj ďalšie pozitíva. Pozitívum, o ktorom budem hovoriť za chvíľu, je pozitívum, ktoré je témou v tejto Národnej rade, veľmi spolitizovanou témou už niekoľko funkčných období, a to je zisk zdravotných poisťovní. Viete, keď niekomu vadí zisk zdravotných poisťovní a chce ho zakázať alebo znárodniť zdravotné poisťovne, alebo ich zlúčiť do jednej zdravotnej poisťovne, alebo zrušiť, tak je to veľmi násilná a veľmi drahá cesta. Máme omnoho elegantnejšiu a jednoduchšiu cestu a hlavne výhodnejšiu pre pacientov. A to je cesta, dajme im ďalšie povinnosti. Tak napríklad už na tejto schôdzi sme hovorili o tom, že rozšírme ochranný limit na doplatky za lieky. Dobrá cesta. Teraz sa môžeme sporiť o tom, či ten návrh, tak ako bol daný, je dobrý. Či by tam nemali byť iní poistenci, širšia skupina, užšia, aká by mala byť výška limitu. Ale filozofia, že dajme im ďalšiu povinnosť, teda rozšírme ochranný limit na doplatky za lieky, je správna. A o tom je aj filozofia tohto poslaneckého návrhu zákona, dajme im ďalšie povinnosti. Dajme im povinnosť zabezpečiť pacientom plánovanú zdravotnú starostlivosť do jedného roka, ako budú zapísaní na zoznam čakajúcich. Viesť zoznam čakajúcich nielen v nemocnici, ale aj v zdravotnej poisťovni, manažovať tohto pacienta. Koniec koncov toto je povinnosť zdravotných poisťovní. A ten benefit je v tom, že dnes zákon hovorí o zdravotných poisťovniach, že zdravotná poisťovňa si musí účtovať technické rezervy na celú plánovanú zdravotnú starostlivosť. No ale keď technické rezervy plánuje iba na tri výkony, o ktorých som hovoril, tak nemusia byť také veľké, ako keď ich plánuje na všetkých, ktorí čakajú na čakacích zoznamoch. O to bude nižší hospodársky výsledok, o to budú mať nižší zisk v prospech pacientov. To je podľa mňa dobré riešenie. Preto sa uchádzam o vašu podporu. A samozrejme, teraz keby ste sa logicky mali opýtať, že no dobre, ale keď zdravotná poisťovňa neurobí, tak čo sa stane. Odpoveď je v tomto návrhu zákona. Poistenec, ak mu nebude zabezpečená plánovaná zdravotná starostlivosť do jedného roka, môže ísť čerpať zdravotnú starostlivosť kdekoľvek na Slovensku u zmluvného aj u nezmluvného poskytovateľa a dokonca, podľa toho, čo sme už prijali do slovenskej legislatívy, kdekoľvek v členských krajinách v Európskej únii. S tým rozdielom, že dnes tiež môžete čerpať zdravotnú starostlivosť kdekoľvek v členských krajinách Európskej únie, k niečomu potrebujete súhlas poisťovne, k niečomu nie, ale filozofia je tá istá: Vždy vám ju zaplatia iba do výšky obvyklej na Slovensku. Čiže zaplatia vám za zdravotnú starostlivosť, ktorú čerpáte v Rakúsku toľko, ako by zaplatili slovenskej nemocnici. V tomto návrhu sa hovorí, ak vám zdravotná poisťovňa nie je schopná zabezpečiť zdravotnú starostlivosť do jedného roka, vy si vyberiete poskytovateľa kdekoľvek v Európskej únii a všetky náklady s vašou liečbou, plnú výšku, musí zaplatiť zdravotná poisťovňa. Znižujeme zisk, dávame jej trest, motivujeme ich, aby stíhali pacientom zabezpečiť u poskytovateľov plánovanú zdravotnú starostlivosť do jedného roka. A koniec koncov je to veľmi výhodné pre poskytovateľov, lebo zdravotné poisťovne sa nebudú naťahovať s poskytovateľmi, s nemocnicami, čo im nezaplatia, ale, naopak, budú hľadať také úhradové mechanizmy a bonusy, aby poskytovatelia stihli poskytnúť celú plánovanú zdravotnú starostlivosť do jedného roka. Takže, dámy a páni, myslím si, že sa mi podarilo maximálne jednoducho vysvetliť, o čom je tento poslanecký návrh zákona, a znovu vás chcem poprosiť, aby ste mu vyjadrili svoju podporu hlasovaním v prvom čítaní, aby sme v druhom čítaní možno mali aj možnosť dať nejaké pozmeňovacie návrhy, ak by nejaké pozmeňovacie návrhy v pléne vznikli. Je to dobrý návrh zákona, ktorý posilní nárok pacienta. Dámy a páni, dajte mu šancu. Ďakujem pekne.