Gibalová, Monika, poslankyňa NR SR (2015-03-24):
Ďakujem veľmi pekne. Vážený pán podpredseda Národnej rady, vážené kolegyne poslankyne, kolegovia poslanci, prajem vám príjemné popoludnie, dovoľte, aby som za menovanú skupinu predkladateľov uviedla novelu zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti. Hlavným účelom predkladanej novely zákona je rozšírenie možnosti poskytnutia príspevku na podporu rozvoja miestnej a regionálnej zamestnanosti v zmysle § 50j zákona aj na zamestnávateľa, ktorým je občianske združenie, nezisková organizácia alebo nadácia podľa osobitných predpisov. V platnom zákone o službách zamestnanosti v § 50j „Príspevok na podporu rozvoja miestnej a regionálnej zamestnanosti“ v odseku 1 stojí: „Úrad môže poskytnúť príspevok na podporu rozvoja miestnej a regionálnej zamestnanosti zamestnávateľovi (podľa odseku 2), ktorý na vytvorené pracovné miesto prijme do pracovného pomeru na určitú dobu znevýhodneného uchádzača o zamestnanie, vedeného v evidencii uchádzačov o zamestnanie najmenej tri mesiace, alebo znevýhodneného uchádzača o zamestnanie, ak pracovný pomer je dohodnutý najmenej v rozsahu polovice ustanoveného týždenného pracovného času a ak zamestnávateľ o príspevok písomne požiada. V § 50j ods. 2 sa definuje, komu možno príspevok poskytnúť. A to je zamestnávateľ, ktorým je a) obec alebo samosprávny kraj a b) právnická osoba, ktorej zakladateľom alebo zriaďovateľom je obec alebo samosprávny kraj. Neustanovuje sa možnosť poskytnúť takýto príspevok zamestnávateľovi, ktorým je občianske združenie, nezisková organizácia alebo nadácia podľa osobitných predpisov. Preto my využívame tento legislatívny priestor a navrhujeme rozšírenie možnosti získania príspevku aj pre zamestnávateľa, ktorým sú tieto menované subjekty, občianske združenie, nezisková organizácia alebo nadácia. Tento § 50j zákona bol v platnosti v zákone o zamestnanosti od 23. 9. 2010 a riešil príspevok na podporu zamestnanosti na realizáciu opatrení na ochranu pred povodňami a na riešenie následkov mimoriadnej situácie zo známych dôvodov, vtedy to bolo veľmi akútne a potrebné, a po povodniach v máji roku 2010 sa novelizoval zákon o službách zamestnanosti v zmysle pridania tohto paragrafu. Je pravdou, že ani vtedy nebolo navrhnuté a ani podľa vtedy platného nového navrhnutého paragrafu, nemohli dostať nami navrhované subjekty tento príspevok, zrejme preto, že bol navrhnutý pre veľmi špecifický účel. Zmena vecného obsahu zamerania § 50j po novele zákona č. 5/2004 Z. z. neskôr si priam vynútila doplnenie a rozšírenie možnosti poskytnúť príspevok aj pre občianske združenie, neziskovku alebo nadáciu. Ak by sme mali pristupovať k posúdeniu navrhovanej zmeny čisto pragmaticky, berme do úvahy aktuálne znenie § 3 zákona, ktorý definuje, kto je pre účely tohto zákona zamestnávateľ. Zákon veľmi jasne špecifikuje, že zamestnávateľom na účely tohto zákona je právnická osoba, ktorá má sídlo alebo sídlo svojej organizačnej jednotky na území Slovenskej republiky, alebo fyzická osoba, ktorá má na území Slovenskej republiky trvalý pobyt a ktorá zamestnáva fyzickú osobu v pracovnom pomere alebo v obdobnom pracovnom vzťahu. Z § 3 je zrejmé, že neprotirečí, ba dokonca je otvorený na to, aby sa prijala aj takáto naša novela, teda doplnenie § 50j. Zároveň by som chcela dať do pozornosti aj § 8 citovaného zákona, ktorý definuje, kto je znevýhodnený uchádzač o zamestnanie. Je tu napríklad občan mladší ako 25 rokov, občan starší ako 50 rokov, rodič alebo osoba, ktorej súd zveril dieťa do starostlivosti podľa osobitného predpisu. Je tu napríklad aj občan so zdravotným postihnutím, cudzinec, ktorému bol udelený azyl. A mohla by som citovať ďalšie upresnenia § 8, kto je znevýhodnený uchádzač o zamestnanie. Pri predkladaní tohto návrhu vychádzame z nespochybniteľných argumentov, že prijatím nášho návrhu sa zaangažovaním navrhovaných subjektov výrazne rozšíri možnosť operatívnejšieho a efektívnejšieho zamestnávania znevýhodnených skupín nezamestnaných. Jeden z argumentov je napríklad aj ten, že objektom starostlivosti mnohých subjektov, ktoré sú navrhované v našej novele, je primárne starostlivosť o znevýhodnených uchádzačov o zamestnanie, čo sú napríklad aj charitatívne zariadenia, ktorým by veľmi pomohlo, ak by mohli touto cestou zamestnávať menované alebo dotknuté osoby. A zároveň by pomohli veľmi výrazne vo svojom regióne podporou zamestnanosti, ale aj akýmsi nácvikom alebo tréningom, alebo ambíciou udržať niekedy týchto ťažko zamestnateľných ľudí na pracovnej pozícii aj po uplynutí toho časového harmonogramu, ktorý striktne uvádza platný zákon. Ruka v ruke s navrhovanou zmenou, ktorú sme predstavili, ide druhá navrhovaná zmena. A tou je zakotvenie možnosti v § 54, aby aj občianske združenie, nezisková organizácia alebo nadácia podľa osobitných predpisov mohli participovať na realizácii projektov a programov, ktoré v zmysle platného zákona schvaľuje ministerstvo a realizuje ústredie a úrad práce. Ide o projekty a programy na zlepšenie postavenia uchádzačov o zamestnanie na trhu práce, pilotné projekty na overenie nových aktívnych opatrení na trhu práce alebo pilotné projekty a programy na podporu rozvoja regionálnej alebo miestnej zamestnanosti. K tomu len napríklad na vysvetlenie. Jedna veľká inštitúcia, ktorou je napríklad Spišská katolícka charita, zamestnáva stovky ľudí. Je to veľká inštitúcia, ktorá je zameraná vo svojej činnosti nielen na dobrovoľnícku činnosť, ale najmä na profesionálnu a odbornú činnosť. A z dôvodu, že zákon to nedovoľuje, je vyradená z možnosti participovať napríklad na pilotných projektoch, kde by mohla byť niekedy aj takým ukážkovým firemným príkladom, ako by mohli fungovať pilotné projekty, pretože má s mnohými aktivitami, odbornými, 25-ročnú skúsenosť a jej projekty sú udržateľné. Rozšírením možnosti participovať na realizácii taxatívne vymedzených projektov a programov sa výrazne prispeje k zvyšovaniu zamestnanosti v danom regióne. Navrhované zmeny majú v oboch dotknutých paragrafoch len fakultatívny charakter. Preto ani Ministerstvo financií Slovenskej republiky nemalo z hľadiska finančných dopadov na rozpočet pripomienky. A chcem upozorniť, že ani aplikáciou v praxi po prípadnom prijatí návrhu by sa nenavŕšili finančné prostriedky, pretože iba by sa rozložili „neumiestniteľné“ osoby na trhu práce medzi viaceré subjekty. Ďakujem pekne.