Žitňanská, Lucia, podpredsedníčka vlády a ministerka spravodlivosti SR (2017-03-23):
Ďakujem pekne, pán predsedajúci, za slovo. Vážené dámy, vážení páni, na rokovanie Národnej rady predkladám vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon o sudcoch a prísediacich a ďalšie zákony. Ide o návrh zákona, ktorým pokračujeme v napĺňaní programového vyhlásenia vlády a jednotlivé body sú predpokladané aj Akčným plánom Iniciatívy pre otvorené vládnutie. Účelom návrhu zákona je predovšetkým riešiť tri základné okruhy problémov, a to výberové konania na funkciu sudcu, hodnotenie sudcov a disciplinárnu zodpovednosť sudcov. Navrhované zmeny majú zabezpečiť, aby obsadzovanie voľných miest sudcov bolo pružnejšie a aby sme podstatne skrátili celý proces pri obsadzovaní týchto miest, lebo niekedy to trvá až rok, aby pravidelné hodnotenie práce sudcov skutočne plnilo svoju funkciu a aby disciplinárne konania netrvali tak dlho, aby sme mali aj účinnejšie nástroje voči prieťahom v rámci týchto konaní. Dámy a páni, mojou prioritou na ministerstve spravodlivosti je zlepšovať prístup k spravodlivosti a mám za to, že aj tieto zmeny, pokiaľ sa uvedú do praxe, prispejú k napĺňaniu práva na spravodlivý súdny proces, ktorý je garantovaný aj v našej ústave. K jednotlivým bodom dovoľte trošku obšírnejšie, aby som vysvetlila navrhované riešenia. Pokiaľ ide o samotné výberové konania na miesta sudcov, domnievam sa, že úroveň transparentnosti výberových konaní aj kritériá výberu sudcov sú už dnes v právnej úprave nastavené tak, že zásadné zmeny nevyhnutné nie sú, a priznám sa, že najmä, aj pokiaľ ide o oblasť transparentnosti, aj dosť dobre už si neviem predstaviť, že kam by sme vedeli túto právnu úpravu posúvať. Skôr si myslím, že keby výberové procesy v iných sférach verejného života boli nastavené z hľadiska zverejňovania informácií tak ako právna úprava výberových konaní pri sudcoch, tak by to bolo užitočné. Máme ale dva zásadné problémy s výberovými konaniami. Ten prvý problém je, že dnes, čo je situácia, ktorá vznikla po zavedení previerok spoľahlivosti do procesu výberu sudcov, dnes proces od samotného výberového konania až po menovanie sudcu trvá v reáli deväť mesiacov, niekedy až rok. Čo v systéme znamená, že vlastne permanentne v systéme je zhruba sto neobsadených sudcovských miest. Čo znamená, samozrejme, prerozdeľovanie agendy a všetky problémy, ktoré sú s tým spojené. To je problém, ktorý by spôsoboval problém akémukoľvek systému, nieto súdnictvu. Druhý problém, ktorý máme, je zvýšenie dôveryhodnosti samotných výberových konaní tak, aby naozaj každý, kto je dobrý a spĺňa kritériá, dôveroval v to, že má šancu uspieť. Pretože to, samozrejme, motivuje potom aj uchádzačov zaujímať sa o výberové konania v justícii. Skúsenosti nám ukazujú, že, samozrejme, napriek nastavenej transparentnosti v podobe zverejňovania údajov, keď sa obsadzuje jedno voľné miesto na okresnom súde, ktorý je povedzme menej atraktívny, počet prihlásených je menej, a napriek otvorenosti výberového konania, samozrejme, aj pozornosť verejnosti, novinárskej obce, mimovládnych organizácií nie je taká koncentrovaná na každé jedno výberové konanie na obsadzovanie jedného voľného miesta. Naopak, skúsenosť z výberového konania napríklad v Banskej Bystrici, kde sa konalo výberové konanie naraz na trinásť miest sudcov, tak ukázalo sa, že ten záujem prejavilo sto záujemcov a ten proces bol síce o to náročnejší pre súd v Banskej Bystrici, ale bol priestor si naozaj vyberať. Takže som presvedčená o tom, že tieto dva problémy treba riešiť a my ich navrhujeme riešiť tak, aby výber sudcov na okresné súdy prebiehal v tzv. hromadných výberových konaniach, ktoré by mali podľa návrhu prebiehať na úrovni kraja, a síce takým spôsobom, že Súdna rada určí raz alebo dvakrát do roka termín hromadného výberového konania, všetky výberové konania prebehnú v jednom termíne v rámci ôsmich krajov pod kuratelou krajského súdu. A na základe takéhoto hromadného výberového konania, ktorého súčasťou bude tak ako doteraz psychologické posúdenie uchádzača, odborné posúdenie vrátane ústneho pohovoru, sa určí zoznam kandidátov, ktorí spĺňajú podmienky zákona pre jednotlivé obvody krajských súdov. Tento zoznam kandidátov bude predložený Súdnej rade, ktorá tak ako doteraz zabezpečí pre týchto kandidátov preskúmanie spoľahlivosti, teda to, čo nazývame previerky. Výsledkom celej tejto procedúry bude zoznam kandidátov na sudcov pre každý kraj, kandidátov, ktorí spĺňajú kritériá na pridelenie na sudcovské miesto a na vymenovanie prezidentom s tým, že akonáhle sa uvoľní voľné miesto na sudcu, tak Súdna rada môže pružne reagovať, okamžite prideliť a predložiť sudcu na menovanie prezidentovi. Máme za to, že tento spôsob zabezpečí to, že sa výrazne skráti ten čas od toho momentu, keď sa uvoľní miesto sudcu na súde, až po tú dobu, kedy bude obsadené. Ja si viem predstaviť, že v optimálnom prípade môžme do dvoch mesiacov mať vždy obsadené to voľné miesto. Zároveň ale očakávam od tohto nového výberového konania aj to, že tá transparentnosť výberového konania nadobudne na význame, pretože pokiaľ sa takéto výberové konanie bude konať raz alebo dvakrát za rok v jeden deň, tak ad jedna všetci uchádzači vedia, že teraz sa deje výberové konanie, a keď chcú byť sudcami, teraz musia ísť do výberového konania. Ad dve, nepochybujem o tom, že hromadné výberové konania budú pod drobnohľadom verejnej kontroly, či už médií, alebo mimovládnych organizácií. Čo sa týka hodnotenia sudcov, tak pravidelné hodnotenie sudcov máme zavedené v našom systéme od roku 2010. Okrem toho sa zverejňujú pravidelne raz ročne štatistické výkazy, ktoré predstavujú ale kvantitatívny pohľad na prácu sudcu. V prípade hodnotenia ide o kvalitatívne hodnotenie práce raz za päť rokov. Ten systém ale dnes funguje tak, že kolegovia hodnotia kolegov a robia to popri svojej robote, a myslím si, že to má svoje negatívum, ktoré spočíva predovšetkým v tom, že každý, kto hodnotí, vie, že skôr či neskôr bude hodnotený svojím kolegom, ktorému možno teraz dáva „zlú“ známku. A tento kruh chceme preťať, preto navrhujeme zaviesť systém hodnotiacich komisií, pre každý obvod krajského súdu jednu hodnotiacu komisiu, trojčlennú, ktorú vyberie Súdna rada, a budú to sudcovia, ktorí budú robiť len toto, bude to ich náplň práce. Tá naša predstava, aj keď sme sa rozprávali v širšom kruhu, je, že ideálne by bolo, keď by to boli možno emeritní sudcovia alebo sudcovia, ktorí naozaj sú pri sklonku svojej kariéry, aj keď majú autoritu a zároveň nemusia sa báť toho, že ešte niekedy nejaký iný kolega ich bude hodnotiť. Je to citlivá otázka, samozrejme, hodnotenie sudcov. My vieme tie výsledky, ktoré máme doteraz, a veľmi im nedôverujeme, pretože ani veľmi nezodpovedá pravidlám pravdepodobnosti, že také percento naozaj spĺňa to kritérium výborný. Faktom je, že vo fungujúcich systémoch, kde funguje aj dobre systém takej nejakej vnútornej etiky kolektívu, ktorá tlačí samotný stav k tomu, aby sa očistil od tých, ktorí im robia zlé meno, možno toľko pozornosti takýmto hodnotiacim systémom by sme nemuseli venovať, u nás je to ale inak. No a tým sa dostávame aj k disciplinárnym konaniam, kde v návrhu sme sa zamerali predovšetkým na to, aby disciplinárne konania netrvali tak dlho a aby sme mali nástroje aj voči prieťahom v disciplinárnych konaniach. Nastavujeme to tak, že Súdna rada bude tou inštitúciou, ktorá bude vykonávať dohľad nad plynulosťou disciplinárnych konaní. Dlho sme debatovali o tom, kto to má byť. Či to má byť Najvyšší súd, alebo Súdna rada. V rámci existujúceho systému sme sa rozhodli, že zverenie dohľadu do právomoci Súdnej rady je nateraz to riešenie, ktoré by mohlo plynulosť disciplinárnych konaní naozaj priniesť. Pokiaľ nastanú prieťahy v disciplinárnych konaniach, tak Súdna rada bude mať možnosť predvolať si tých disciplinárnych sudcov, robiť ďalšie opatrenia a teoreticky, samozrejme, za prieťahy v disciplinárnom konaní aj stíhať. Chcem povedať, že návrh zákona bol vypracovaný participatívnym spôsobom, a to v rámci zriadenej pracovnej skupiny, kde boli zastúpení jak zástupcovia Súdnej rady, Najvyššieho súdu, stavovských organizácií sudcov, ale aj občianskej spoločnosti. V tejto súvislosti chcem povedať poznámku, že tie debaty boli veľmi dobré. Samozrejme, aby výsledok mohol byť predložený, tak každý za tým stolom v nejakom momente z nejakej svojej predstavy možno aj ustúpil alebo urobil korekciu, pretože išli sme na čo najväčšiu mieru konsenzu. Návrh prešiel štandardným procesom a ja verím, že získa vašu podporu, pretože som presvedčená o tom, že ide o systémové zmeny, ktoré môžu prispieť k zlepšeniu podmienok na súdoch tak, aby sa reálne zlepšil aj prístup k spravodlivosti. Ďakujem veľmi pekne.