Přidal, Alojz, poslanec NR SR (2011-02-03):
Vážené dámy a páni, kolegovia a kolegyne, dovoľte mi teda vystúpiť k predmetnému návrhu zákona alebo novely. Pán predkladateľ návrhu Jurčík v dôvodovej správe na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 276/2001 Z. z. o regulácii v sieťových odvetviach ako dôvod zmeny, vidí požiadavky vyplývajúce z tzv. tretieho energetického balíčka. Ja chcem hneď v úvode povedať, aj keď to tu bolo spomínané, že tá transpozičná lehota na preberanie smerníc Európskeho parlamentu a Rady č. 2009/72 ES a 73 ES o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou a plynom je 3. marca 2011 a do tohto termínu je nereálne uvažovať s prijatím novely, naviac v takej podobe, ktorá je teda pre mňa neprijateľná. Chcem tiež poznamenať, že v uznesení vlády Slovenskej republiky č. 174/2009 k návrhu na určenie gestorských ústredných orgánov štátnej správy zodpovedných za preberanie a aplikáciu smerníc EP bol stanovený ako hraničný termín na predloženie návrhov právnych predpisov pre splnenie transpozičnej lehoty 30. november 2010. Preto si myslím, že s týmto návrhom malo prísť ministerstvo. Je to tak závažná zmena a je potrebná tá zmena, ktorá musí prejsť podľa mňa, alebo mala by prejsť teda medzirezortným pripomienkovaním. Cieľom toho tretieho energetického balíčka, ktorý má podporiť ďalšie otváranie trhu s elektrinou a zemným plynom, je zlepšiť práva spotrebiteľov, posilniť, posilniť právomoc národných regulačných úradov, opakujem, posilniť právomoc národných regulačných úradov, zabezpečiť vyššiu bezpečnosť, konkurencieschopnosť a udržateľnosť v zásobovaní energiou. Vzhľadom k tomu, že na príprave tohto balíčka sa podieľalo i ministerstvo hospodárstva a ÚRSO, neočakávam nejaké podstatné zmeny v súčasne platnej legislatíve, a aj keď sa dá akceptovať názor predkladateľa, že súčasná slovenská právna úprava nezodpovedá požiadavkám balíčka, chcem konštatovať to, že dikcia zákona č. 276/2001 Z. z. a až do doby prijatia novely č. 107/2007 Z. z., 7. 2. 2007 bola dobrá. Neumožňovala žiadne zásahy zo strany vládnych orgánov, ani lobistických skupín do činnosti ÚRSO. Tretí energetický balíček navrhuje opatrenia na posilnenie a zabezpečenie nezávislosti regulačných orgánov v členských štátoch EÚ. Národní regulátori budú oprávnení prijímať záväzné rozhodnutia vo vzťahu k energetickým spoločnostiam. Počíta sa aj s existenciou nezávislého mechanizmu na efektívne riešenie sťažností a mimosúdne urovnávanie sporov. Ten ombudsman a vytvorenie ombudsmana pre odvetvie energetiky sa skôr v smernici uvádza ako príklad, ale prosím, je možné aj také riešenie. Ale ešte raz konštatujem, že najlepším základom pre úpravu zákona č. 276/2001 Z. z. je dikcia pred úpravou z roku 2007, ktorá spĺňala všetky podmienky nezávislosti a právnej čistoty a pri jeho aplikácii sa nevyskytovali problémy. A teraz konkrétne pripomienky k tomu návrhu. Ten návrh, ako pán predkladateľ hovoril, zavádza inštitút regulačnej komisie, ktorá koná ako štatutárny orgán a nesie zodpovednosť ako kolektívny orgán, čo je podľa mňa neobvyklé. Keďže členov menuje a odvoláva vláda, ide podľa môjho názoru o priamy konflikt záujmov a porušenie ustanovení európskych smerníc, ktoré vyžadujú absolútnu nezávislosť úradu. Štát je podnikateľským subjektom v energetike. Vieme, kto je držiteľom akcií, kto vykonáva práva akcionára v niektorých aj regulovaných, teda subjektoch a prostredníctvom komisie by takto teda rozhodoval o rozsahu a spôsobe cenovej regulácie a má možnosť zasahovať do procesu regulácie. To potrebujeme vyriešiť. Druhá vec, podľa návrhu člen komisie nemusí byť občan Slovenskej republiky, a to napriek tomu, že má prístup k utajovaným informáciám, čo si neviem predstaviť. Ja som proeurópsky, ale odtiaľ potiaľ. Ďalej, regulácia v energetike je zložitá a náročná činnosť, ktorá vyžaduje znalosti o celom procese a funkciách a pritom má byť riadená členmi komisie, ktorí sú za nich zodpovední a nevyžaduje sa od nich žiadna prax v riadiacej funkcii, ani žiadne skúsenosti. Je tam predpísané vzdelanie technického, ekonomického a právneho smeru bez praxe. Mňa to trošku aj uráža, lebo si myslím, že aj mnohí schopní absolventi napr. Matematicko-fyzikálnej fakulty, ktorí pracovali v energetike majú nejakú riadiacu prax, by mohli byť členovia tejto komisie, ale to bolo aj chyba predchádzajúceho zákona. Kompetencie regulačnej komisie a predsedu úradu nie sú podľa mňa jednoznačne vymedzené a nie sú tam kritériá na odvolanie predsedu. Čo by mal robiť prvý a druhý podpredseda, tam nie je ani zmienka. No a to najdôležitejšie, schvaľovanie návrhov v rozsahu cenovej regulácie a spôsob vykonávaní a regulácie ministerstvom hospodárstva je v rozpore s európskymi smernicami, posudzovanie cenových návrhov ministerstvom hospodárstva a životného prostredia je v rozpore s požiadavkou na nezávislosť úradu. Ak pán predkladateľ myslel posilnenie nezávislosti úradu vážne, tak podľa mňa to ponechanie povinnosti úradu predkladať cenové návrhy ministerstvám, ktorá je tam zakotvená teraz a sa tam nechala tá povinnosť, tak tomu nerozumiem. Takisto nerozumiem tomu, prečo má mať regulačná rada trinásť členov, keď smernica EÚ hovorí o počte päť a šesť a doterajšia prax potvrdila, že tých päť a šesť, teda tých šesť vyhovuje. Funkcia ombudsmana, dobre, ale podľa mňa tiež nekorešponduje plne s funkciou člena regulačnej rady. A nie je jasné, prečo by mal byť predsedom. Odmeny pre predsedu a členov regulačnej komisie sú neprimerane vysoké, predseda 7,5-násobok priemerného mesačného platu v hospodárstve a podľa mňa zaťažia štátny rozpočet a nie je to ani v súlade s programovým vyhlásením vlády o šetrení. Šetriť musíme všetci, vláda, poslanci, aj takíto ľudia v takýchto funkciách. Rozdelenie kompetencií medzi regulačnú komisiu, radu a predsedu tiež podľa mňa potrebuje dopracovanie a je diskutabilné. Ak cieľom predkladateľa bolo posilnenie nezávislosti regulačného úradu, tak podľa mňa dosiahli sme opak. A prínosom návrhu by bolo, keby obsahoval opatrenia, ktoré znižujú náklady na činnosť. V tejto súvislosti možno by bolo dobré aj spomenúť detašované pracovisko v Martine, ale o tom teda až potom. Tento návrh má vplyv na štátny rozpočet, aj 2 mil. na budúci rok korún a 2,5 mil. ďalšie roky podľa mňa zbytočne navyšovať štátny rozpočet a zaťažovať štátny rozpočet. Národný regulátor je zodpovedný za cenovú reguláciu, ale aj optimálny rozvoj regulačnej a plynárenskej sústavy a dlhodobú bezpečnosť dodávky energie a z tohto pohľadu podľa mňa je treba nadviazať na pôvodne iný návrh zákona a vypustiť zo súčasnej platnej novely zákona tú novelu, ktorú som spomínal a ktorými sa cenová regulácia podriadila de facto ministerstvu hospodárstva a životného prostredia. Ja si myslím, že treba komunikovať o tomto, treba komunikovať aj s opozíciou, ale hlavne v rámci koalície. Ja v tomto okamihu a v tomto momente jednoducho nemôžem podporiť tento návrh zákona. Ďakujem za pozornosť.