B. Bugár, podpredseda NR SR: (2005-01-19):
M. Abelovský, poslanec: Vážený pán podpredseda, vážený pán minister, ako spoločný spravodajca, samozrejme, vystúpim ešte aj na záver rozpravy, chcem však reagovať veľmi stručne na doterajší priebeh rozpravy a vysloviť skepsu v tom, že ak bude takto pokračovať rozprava, obávam sa, že žiadny nový Trestný zákon v tomto parlamente neprijmeme. Vidím, že naivne som sa domnieval, že keď sme skončili rokovanie v ústavnoprávnom výbore aj ako výbore gestorskom, že sme minimálne ustálili rozsah, ktorý je potrebný na prijatie nového Trestného zákona, ale vidím, že som sa mýlil, že tu prakticky pribúdajú ako huby po daždi ďalšie veľmi závažné pozmeňujúce návrhy, ktoré neodzneli na tých mnohých, zdôrazňujem, na tých mnohých diskusiách, ktoré sme mali v ústavnoprávnom výbore a kde sme si akosi predsavzali, že ak nebudú prijaté počas tohto funkčného obdobia žiadne zákony a budú prijaté tieto dva základné kódexy, urobili sme pre náš právny poriadok veľmi veľký kus práce. Niektoré pozmeňujúce návrhy, samozrejme, chápem, ktoré boli podané, pretože je veľmi ťažko predvídať hlasovanie o niektorých pozmeňujúcich návrhoch, a musia byť akosi v zálohe aj také, ktoré potom ak neprejdú, nastúpia na ich miesto. Ale nechápem, aby po 10-ročnej príprave rekodifikácie trestného práva tu odzneli také pozmeňujúce návrhy, aké boli prednesené. Žiaľ, musím povedať a mám vážne podozrenie, že aj zo strany predkladateľa. Ale chcel by som hovoriť o tom, čo azda pán minister vystúpil a diskutovali tu už aj predo mnou iní poslanci – otázka právnických osôb. Nemyslím si, že je to otázka, ktorá bude vyriešená tak alebo onak, nejakým spôsobom zásadne zmení Trestný zákon. Nie je to alfa a omega Trestného zákona, aj keď si myslím, že vedel by som si zadefinovať svoj postoj k tomu, tak ako to urobili niektorí iní poslanci, že ak to neprejde, nebudem hlasovať za zákon ako celok. V prvom rade som prekvapený, že niektorí diskutujúci poslanci vo svojom ústnom vystúpení odmietli tento inštitút, ale pokojne podpíšu pozmeňujúci návrh, ktorý je presne opačný. Prečo ja nesúhlasím so zavedením právnických osôb? Je to z toho dôvodu, že to vyplýva z konštrukcií nášho trestného práva, ktoré je tu platné od nepamäti a jeho základ je v konštrukcii zodpovednosti páchateľa za zavinenie trestného činu, to znamená či už konania úmyselného, alebo z nedbanlivosti. Právnická osoba je fikcia, ktorá vstúpila ešte v rímskom práve do právneho poriadku ako určitá náhrada z dôvodu zodpovednosti fyzických osôb, prípadne majetkovej účasti na právnickej osobe ako takej. Najstaršou právnickou osobou je štát. Ja sa pýtam: Prečo by potom štát nemal figurovať? Pretože z histórie minimálne sú poznatky, že štát priviedol nielen fyzické a právnické osoby, ale celé národy do nešťastia. Ak teda máme byť dôslední, potom určite by takouto zodpovednou osobou mohol byť aj štát. Je to veľmi ťažké si predstaviť, ako pre mňa je veľmi ťažké si predstaviť na lavici obžalovaných právnickú osobu. Ak teda bude prijaté, prijmeme zároveň rozhodnutie, ktoré podľa trestného práva podľa mňa je absolútne neprípustné, a to zodpovednosť subjektu obžalovaného a potom aj odsúdeného za výsledok. Za výsledok konania, ktoré nebude pokryté žiadnym ani úmyselným, ani nedbanlivostným zavinením. Je to aj viacej dôvodov, prečo som proti takémuto zneniu. O jedných hovorili tu, čo skutočne si myslím, že ide o dvojité potrestanie jednak tých, ktorí sú zodpovední za chod právnickej osoby, t. j. najmä štatutárov, ale niekedy aj vlastníkov tej právnickej osoby. Samozrejme, dosah na zamestnancov, ale napríklad aj na veriteľov, ktorí v dobrom úmysle vstúpili do právnych zväzkov s touto právnickou osobou. Ako oni k tomu prídu, že v dobrej viere vstúpili a táto právnická osoba bude vyhlásená, bez toho, aby si mohli akýmkoľvek spôsobom uspokojiť svoju pohľadávku, bude takáto právnická osoba zrušená prostredníctvom trestného práva. Takže to sú moje hlavné argumenty, ktoré ja vidím a neľpel by som až tak na tom, či my vyhovieme smerniciam, ktoré sú a ktoré vyplývajú z európskeho, teda z prístupových rokovaní s Európskou úniou. Nakoniec náš neďaleký sused Rakúsko, a to je akýsi jeden z hlavných argumentov – nešťastie v Kaprune, takého ustanovenie nemal. Na čom ja ako právnik s 34-ročnou praxou nevidím nič zvláštne, pretože sa stáva, že nie je možné vyvodiť trestnú zodpovednosť ani voči fyzickej osobe. Prečo by nebolo možné vyvodiť takýto istý výsledok v podobe oslobodzujúceho rozsudku voči osobe právnickej? Pokiaľ vzniká prepadnutie majetku, tu vidno úplne jasne snahu predkladateľa na mieru únosnú sprísniť sankcie. Je to jedna z najprísnejších sankcií strata majetku, teda prepadnutie majetku, má sa na mysli celého majetku alebo jej veľkej časti pri prakticky zmenenom dôkaznom bremene. To je pre mňa ako pre právnika neprípustné. Za to nikdy nemôžem zahlasovať, pretože to je znova také niečo podobné ako pri právnických osobách. To znamená zodpovednosť za výsledok. No a tretia výčitka, ak by som teda postupoval podľa chronológie pána ministra, je založenie a zosnovanie zločineckej a teroristickej skupiny. O tom odznela v našom výbore, myslím, dosť rozsiahla diskusia a ja som svoje výhrady povedal. Považujem za absolútne neprípustné pre aplikáciu tohto ustanovenia, ktoré bolo zavedené novelou do nášho Trestného zákona v roku 1999, aby za také dlhé časové obdobie nebol nikto z páchateľov odsúdený, aby sa toto ustanovenie zneužívalo na to, že sú, samozrejme, po vznesení obvinenia povolené ITP a obyčajne podozriví sú vzatí do väzby. Odznel tu pred chvíľou pozmeňujúci návrh, ktorý je možné za určitých okolností akceptovať a práve preto som hlasoval aj v ústavnoprávnom výbore za to, aby toto ustanovenie, ktoré je teraz platné, bolo z nášho Trestného zákona, teda aj z predloženého vládneho návrhu vypustené. Takže ešte sa vrátim azda jednou vetou k tomu, ak chceme schváliť novelu, teda rekodifikovaný Trestný zákon, upustime od týchto ďalších a ďalších pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov, ktoré vnášajú už aj tak dosť veľký chaos, ktorý tu je pri prijímaní tejto normy, o to viac, že viaceré vystúpenia kolegov mali odznieť v prvom čítaní ohľadne tejto normy, pretože, ak sa dobre pamätám, v prvom čítaní som v diskusii, v rozprave k tejto právnej norme vystúpil jedine ja. Ďakujem.