Figeľ, Ján, 1. podpredseda vlády a minister dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR (2011-09-14):
Vážený pán predsedajúci, ctená Národná rada Slovenskej republiky, vážená pani premiérka a vláda Slovenskej republiky, ctení prítomní, vláda Slovenskej republiky na svojom dnešnom zasadnutí prerokovala návrh skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky, ktorí podľa čl. 88 ods. 1 Ústavy Slovenskej republiky podali návrh na vyslovenie nedôvery predsedníčke vlády Slovenskej republiky Ivete Radičovej a podľa čl. 83 Ústavy Slovenskej republiky a § 17 ods. 2 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov požiadali o zvolanie schôdze Národnej rady Slovenskej republiky. Vláda Slovenskej republiky uznesením z dnešného dňa č. 592/2001 vyslovuje nesúhlas s uvedeným návrhom poslancov Národnej rady z dôvodov, že argumenty uvedené v návrhu zavádzajúco pomenúvajú stav slovenského hospodárstva a nezohľadňujú základné potreby Slovenskej republiky v súčasnosti, politickú stabilitu v záujme konsolidácie verejných financií, naštartovanie hospodárskeho rastu, a tým aj životnej úrovne občanov Slovenskej republiky. Návrh skupiny zavádzajúco pomenúva tento stav práve preto, že väčšina z ťažkostí týkajúcich sa vývoja slovenskej ekonomiky, spomenutých v samotnom návrhu, sú buď spôsobené neľahkou hospodárskou situáciou v Európe, alebo priamou nezodpovednou hospodárskou politikou predchádzajúcej vlády. Blížiace sa spomalenie hospodárskeho rastu je spôsobené nervozitou, neistotou na finančných trhoch, jej prelievaním do reálnej ekonomiky a z toho plynúceho možného spomaľovania rastu ekonomík našich najväčších obchodných partnerov. Vláda môže len ťažko ovplyvniť rast v Nemecku alebo v iných krajinách. Podobne je to s infláciou, ktorá v tomto období a v tomto roku rastie najmä kvôli zvyšovaniu svetových cien komodít, a to najmä potravín a ropy. Vládne opatrenia vrátane zvýšenia dane z pridanej hodnoty, pre mnohých známej aj ako Ficovej dane, zvyšujú infláciu len do jedného percentuálneho bodu. Ostatné spomínané faktory, ako zlý sociálno-ekonomický vývoj, pokles konkurencieschopnosti či nelepšiaci sa trh práce, majú svoje príčiny už v minulom volebnom období, keď na ich riešenie neboli podniknuté žiadne podstatné kroky a súčasný negatívny stav a vývoj vo svete ich len zvýrazňuje. Spotrebiteľské ceny na Slovensku v tomto roku rastú o 3,6 % podľa metodiky SPA indexu spotrebiteľských cien v priemere za prvých osem mesiacov a je to oproti nižšiemu rastu v minulom roku, ktorý bol na úrovni jedného percenta. Tohtoročný rast cien prichádza po dvoch rokoch nižšej inflácie. Tá však bola spôsobená hospodárskou krízou, keď ceny vrátane komodít automaticky klesali kvôli rastu nezamestnanosti, znižovaniu disponibilných zdrojov pre príjmy, a tým pádom spotrebu, resp. so súvisiacim prepadom dopytu. Predpokladaný tohtoročný rast cien o 4 % nie je z hľadiska strednodobého vývoja ekonomiky výnimočný. Napríklad nie tak dávno, v roku 2008, počas predchádzajúcej vlády rástli ceny ešte vyšším tempom, o 4,8 %, teda takmer 5 %. Za rastom cien v tomto roku sú tri základné faktory: potraviny, ropa a opatrenia vlády na ozdravenie verejných financií. Hlavný vplyv má svetový rast cien komodít, a to spomínaných potravín a ropy. Ceny potravín rastú kvôli zlej úrode a reštrikciám v obchodnej politike niektorých krajín. Prudký rast cien ropy začiatkom tohto roka súvisí s politickými nepokojmi v arabských krajinách na severe Afriky. Vyššie ceny ropy majú priamy vplyv na pohonné hmoty a regulované ceny energií, teda plyn a teplo, ktoré sa rýchlo prejavia v cenách dopravy a následne postupne v menšej miere cez sekundárne efekty rastu nákladov takmer vo všetkých tovaroch a službách. Opatrenia vlády, ktoré vplývajú na infláciu, napríklad zvýšenie dane z pridanej hodnoty, boli, žiaľ, nevyhnutné kvôli náprave verejných financií, ktoré predchádzajúca vláda zanechala v rozvrátenom stave. Dámy a páni, Slovensko je malá a otvorená ekonomika. Je výrazne závislá od vývoja vonkajšieho prostredia. V minulom roku tvoril náš export 81 % hrubého domáceho produktu. Preto tak ako pokles HDP v roku 2009, aj súčasné spomalenie hospodárskeho rastu je spôsobené predovšetkým spomalením hospodárskeho rastu v Európe. Hlavnou príčinou spomalenia sú turbulencie na finančných trhoch v dôsledku dlhovej krízy v krajinách eurozóny. Ekonomika eurozóny v druhom štvrťroku vzrástla medzikvartálne len o 0,2 %, pritom medziročne o 1,6 %. Prognóza Európskej centrálnej banky z minulého týždňa hovorí o spomalení rastu našich obchodných partnerov v tomto roku presne podľa augustového rýchleho odhadu ministerstva financií. Ministerstvo financií predpokladá pre budúci a 2013. rok pesimistickejšie vonkajšie prostredie ako Európska centrálna banka. Slovensko však bolo možno prvou krajinou v Európskej únii, ktoré promptne zareagovalo na negatívne zmeny v Európe novou prognózou. Aj napriek tomu je však Slovensko stále medzi krajinami s najvyšším hospodárskym rastom v eurozóne, s medzikvartálnym rastom v druhom štvrťroku na úrovni 0,9 %. To je tretie miesto v Európskej únii po Estónsku a Rakúsku, pritom mnohé ekonomiky zaznamenali nulový, už nulový ekonomický rast. HDP aj priemyselná výroba na Slovensku už v súčasnosti dosiahli úroveň spred hospodárskej krízy v roku 2009. V tomto roku preto očakávame, že rast slovenského hospodárstva bude dvojnásobný oproti rastu v eurozóne. Trh práce v roku 2011 začína pociťovať vplyv oživenia ekonomiky. Domáca zamestnanosť od začiatku tohto roku stúpla o vyše 26-tisíc osôb. To všetko v čase, keď v dôsledku nezodpovednej politiky minulých rokov, a teda potreby konsolidácie verejných financií, bolo prepustených začiatkom roka vyše 5-tisíc osôb v rámci verejnej správy. Ekonomika tak napriek prepúšťaniu vo verejnej správe dokázala generovať nové pracovné miesta. Úrady práce síce od začiatku roka evidovali zvýšený počet uchádzačov o pracovné miesta, ktorí boli schopní hneď nastúpiť do práce. Od januára 2011 do júla 2011 sa tento počet zvýšil o 13-tisíc osôb. Štatistický úrad Slovenska však prostredníctvom výberového zisťovania pracovných síl v domácnostiach zaznamenal za tento prvý polrok výrazné zníženie počtu nezamestnaných o vyše 21-tisíc osôb. Pokles reálnej mzdy je predovšetkým z dôvodu znižovania miezd vo verejnej správe. Mzdy v súkromnej sfére v prvom polroku reálne rástli. Kým v druhom štvrťroku tohto roku priemerná mzda medziročne vzrástla o 3 %, tak priemerný peňažný príjem na obyvateľa medziročne stúpol až o 9 %, čo aj po zohľadnení miery inflácie znamená rast reálneho príjmu o takmer 5 %, presnejšie 4,9. Slovensko sa v rebríčku konkurencieschopnosti prepadlo na posledné miesto v rámci Vyšegradskej štvorky. Štatistické dáta použité v tomto rebríčku boli za roky 2009 a 2010. Napríklad deficit verejných financií. Preto tento prepad dobre sumarizuje politiku bývalej vlády a nie tej súčasnej. Naopak, zmena ratingového výhľadu Slovenskej republiky z neutrálneho na pozitívny je vysvedčením pre súčasnú vládu, nakoľko už reaguje na prijaté opatrenia týchto mesiacov, resp. mnohých dôležitých reformných krokov a hodnoverné očakávania do budúcnosti. Súčasná vláda nastúpila s jasným základným cieľom – ozdraviť verejné financie. Nutnosť ozdraviť verejné financie je potrebné vnímať v kontexte východiskovej rozpočtovej pozície v roku 2010, keď deficit verejnej správy dosiahol takmer 8 % hrubého domáceho produktu, presnejšie 7,9 %. Vysoký deficit verejných financií bol sčasti ovplyvnený ekonomickou krízou, ale aj nezodpovednou rozpočtovou politikou vlády. Viedol k prudkému rastu dlhu verejnej správy na úroveň 41 % HDP na konci minulého roku. Pri medzinárodnom porovnávaní deficit Slovenska dosiahol v minulom roku piatu najvyššiu hodnotu v eurozóne, pričom vyššie hodnoty dosiahli iba krajiny, ktoré už stratili dôveru finančných trhov, tzv. skupina PIIGS: Írsko, Grécko, Španielsko a Portugalsko. Inými slovami, ak by pokračovala hospodárska politika v intenciách predchádzajúcej vlády, Slovensko by bolo možno na rade ako ďalší kandidát, voči ktorému finančné trhy by stratili dôveru, a krajine by hrozili bankrotové ťažkosti. Takýto vývoj viedol k nevyhnutnosti stanovenia ambicióznych cieľov z pohľadu ozdravovania verejných financií, pritom hlavným cieľom vlády v nasledujúcich rokoch je znížiť deficit verejných financií až pod úroveň 3 % HDP do roku 2013, a tým aj splniť naše medzinárodné záväzky. Znižovanie deficitu je v strednodobom horizonte sústredené najmä do súčasného roku, keď sa realizujú úsporné opatrenia v obrovskej celkovej sume 1,8 mld. eur, čo reprezentuje 2,5 % HDP. Vzhľadom k tomu, že Slovensko má jedno z najnižších daňových zaťažení v Európskej únii, čo znamená, že aj miera prerozdelenia je nízka, bolo potrebné pri zachovaní kvality verejných služieb pristúpiť k opatreniam na príjmovej aj výdavkovej strane rozpočtu. Väčšia časť opatrení je však zameraná na výdavky. Vláda zoštíhlila štátnu správu znížením výdavkov na chod štátu o 10 %. V reálnom vyjadrení je to 13 % vrátane zníženia platov členov vlády, poslancov a ostatných ústavných činiteľov. Dôležitým rozhodnutím pre ozdravenie verejných financií z dlhodobého hľadiska bol ústup od masívneho zadlžovania cez predražené, podvodné a protiústavné diaľničné PPP projekty. Vláda vo väčšej miere využije na financovanie dopravnej infraštruktúry oveľa lacnejšie pôžičky štátu a zdroje z fondov Európskej únie. PPP budú len doplnkovým zdrojom financovania. Na strane príjmov išlo o dočasné zvýšenie základnej sadzby DPH a zvýšenie spotrebnej dane z tabaku. Ozdravenie verejných financií sa premietne aj do vývoja hrubého dlhu verejnej správy, ktorý by mal v rokoch 2012 a 2013 stabilizovať sa na úrovni pod 45 % HDP a následne začať mierne klesať.
Ak by sme chceli porovnať vývoj dlhu v čase, v časovej osi, je korektné namiesto porovnávania absolútnej výšky porovnávať vývoj výšky dlhu k veľkosti ekonomiky, teda schopnosti výroby alebo produkcie HDP na tomto podiele. Takýto ukazovateľ v lepšej miere vystihuje veľkosť dlhu a nie je zároveň ovplyvnený infláciou. Bez zmeny politiky, bez zmeny vývoja by Slovensko za krátky čas prekročilo 60-percentný limit dlhu na HDP. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, vláda Slovenskej republiky sa však od svojho nástupu v júli minulého roku nesústredila len na ozdravovanie verejných financií. Predložila aj množstvo opatrení, ktorých cieľom je prispieť k hospodárskemu rastu, k tvorbe pracovných miest a vyššej kvalite života na Slovensku. Vláda a predsedníčka vlády Slovenskej republiky považujú boj s korupciou za jednu z kľúčových priorít tohto volebného obdobia. Od svojho nástupu sme podnikli kroky na objasnenie a nápravu netransparentných a nehospodárnych verejných obstarávaní či poskytovaní dotácií predchádzajúcou vládou. Len na Úrade vlády boli v tejto súvislosti v minulom roku podané štyri trestné oznámenia a rušené či znižované ceny zmlúv za viac ako 3,2 mil. eur. Rovnako razantne postupovali aj ostatné rezorty s cieľom zastaviť plytvanie s verejnými financiami. Napríklad iba v sektore dopravy sme od leta minulého roku do leta tohto roku ušetrili takmer 400 mil. eur na rozdiele medzi tým, čo bolo nakontrahované, a tým, čo sme dokázali zmeniť s tým, že rozvoj a investície pokračujú. Vláda zároveň zaviedla systémové pravidlá pre vyššiu transparentnosť a hospodárne nakladanie s verejným majetkom a s verejnými prostriedkami. Zmluvy organizácií verejnej správy a obcí, ako aj zmluvy týkajúce sa verejných prostriedkov sú účinné až dňom nasledujúcom po dni ich zverejnenia. Toto tu nikdy nebolo. Verejné obstarávanie vo verejnej správe sa od nového roku 2011 realizuje prevažne elektronickými aukciami. Zároveň pripravujeme novú právnu úpravu verejného obstarávania, ktoré je založené na viacerých dôležitých princípoch: - zníženie rozsahu výnimiek zo zákona, - zvýšenie transparentnosti procesov prostredníctvom maximálneho zverejňovania vo vestníku verejného obstarávania, - povinná predbežná analýza podoby obstarávacej dokumentácie, - znižovanie administratívnej záťaže uchádzačov a obmedzenie možností ich vyraďovania zo súťaží z formálnych dôvodov, - povinné zdôvodňovanie ekonomickej opodstatnenosti požiadaviek, ktoré sú špecifikované v zadávacej dokumentácii, a - zvýšenie efektívnosti kontrolných mechanizmov. Dámy a páni, vláda Slovenskej republiky zároveň podporuje návrh predsedníčky vlády na potrebu zmeny pravidiel pri prenájmoch na základe námetov mimovládnych organizácií. Keďže doteraz neexistovali jasné pravidlá, ktoré by jednoznačne vyvracali pochybnosti pri prenájmoch, je dôležité zaoberať sa aj otázkou lepších, transparentnejších pravidiel, ktoré budú zavádzať aj súťažné a transparentné metódy pri nájme a predaji majetku štátu a obcí. V súčasnosti sa prikláňame k riešeniu upraviť túto problematiku v rámci právnej úpravy súvisiacej so správou majetku štátu a majetkom obcí. Tieto systémové kroky na posilnenie verejnej kontroly sú dopĺňané nekompromisným postojom pri odhaľovaní korupcie a postihovaní individuálnych zlyhaní. Táto vláda nezametá korupčné podozrenia pod koberec, ale vyšetruje ich bez ohľadu na to, koho sa týkajú. V tom je principiálny rozdiel medzi predchádzajúcou a súčasnou vládou. Jednotlivé ministerstvá a Úrad vlády intenzívne spolupracujú s orgánmi činnými v trestnom konaní za účelom rýchleho objasnenia trestných činov, ako sa potvrdilo aj v nedávnych prípadoch pri podozreniach z korupcie pri prideľovaní dotácií, licencií či pri verejnom obstarávaní na ministerstve školstva, na ministerstve financií, na Úrade vlády, ministerstve vnútra, ministerstve dopravy či na ministerstve práce. Korupčné podozrenia sú teda vyšetrované nielen vďaka nasadeniu vyšetrovateľov Policajného zboru, ale aj vďaka podnetom a trestným oznámeniam, ktoré podávajú samotné ministerstvá a úrady. Reforma Zákonníka práce, ktorý je účinný od 1. septembra, podporila tvorbu pracovných miest, ktoré Slovensko potrebuje, najmä pre niektoré znevýhodnené skupiny. Cez tieto zmeny sa zvýšila flexibilita pravidiel regulujúcich zamestnávanie zamestnancov s trvalým pracovným pomerom vrátane súvisiacich nákladov. Zavedením flexibilného konta pracovného času a uvoľnením pravidiel pre úpravu pracovného času sa zvýšila flexibilita pri prispôsobovaní sa ekonomickým podmienkam, ako aj potrebám jednotlivých pracujúcich. Tiež sa rozšíril priestor pre vznik dohôd medzi zamestnávateľmi a zástupcami zamestnancov. V rámci reformy dôchodkového systému vláda podniká kroky na zvýšenie udržateľnosti dôchodkového systému napriek demografickým zmenám, ktoré Slovensko prežíva, resp. ho čakajú. V druhom pilieri sa dobrovoľná účasť novovstupujúcich na trh práce zmenila na povinnú s možnosťou vystúpenia v rámci limitovaného časového obdobia. Zároveň sa zmenili pravidlá tak, aby klienti mohli benefitovať z vyšších výnosov. Vláda zároveň pripravila aj prvé kroky na zvyšovanie spravodlivosti v dôchodkoch v prvom pilieri. V rámci zmien v takzvanom vianočnom príspevku pre dôchodcov sa posilňuje solidárnosť príspevku a zmenšujú sa rozdiely medzi najnižšími a najvyššími dôchodkami v zameraní príspevku na tých s najnižším príjmom. V rámci podpory pracujúcich rodičov a rodín s deťmi vláda Slovenskej republiky podporila zamestnávanie rodičov v období výchovy maloletých detí umožnením poberania rodičovského príspevku počas vykonávania zárobkovej činnosti a zároveň úpravu príspevku na starostlivosť o dieťa od začiatku tohto roka. Zmenou zákona sa odstránili legislatívne prekážky, ktoré bránili rodičom pracovať počas poberania rodičovského príspevku, a výber starostlivosti o dieťa sa ponechal na rodičovi. Zvýšila sa tak motivácia rodičov pracovať aj za mzdu, ktorá nie je výrazne vyššia než príspevok, na ktorý tým v minulosti strácali nárok. Dĺžka trvania materskej dovolenky sa predĺžila o šesť týždňov na celkovo tridsaťštyri týždňov a zároveň sa zvýšila jej výška o 9 %. Zlepšilo sa postavenie zamestnancov pri návrate po materskej a rodičovskej dovolenke. Od 1. januára tohto roku sa tiež zjednotila výška rodičovského príspevku pre všetkých poberateľov. Ctené dámy, vážení páni, od apríla tohto roku vláda Slovenskej republiky posilnila sociálnu ochranu najrizikovejších skupín v zdravotníctve zavedením obmedzenia na maximálnu výšku doplatkov za lieky. Platí to pre vybrané skupiny poistencov, dôchodcov a fyzické osoby s ťažkým zdravotným postihnutím. Zdravotná poisťovňa kompenzuje týmto pacientom do 90 dní od skončenia štvrťroka sumu, o ktorú doplatky za ich lieky prekročili limit doplatkov. Do limitu sa započítava najlacnejšia generická alternatíva. Tento limit 45, resp. 30 eur štvrťročne pre jednu a druhú kategóriu sociálne slabších občanov veľmi pomáha tomu, aby sa zabránilo tým vysokým doplatkom na zdravotnú starostlivosť, ktorá sa týchto sociálne slabších skupín zvlášť dotýkala. Vláda v októbri minulého roku spustila Protipovodňový program revitalizácie krajiny a integrovaného manažmentu povodí a krajiny. Povodne na Slovensku za ostatné roky priniesli škody za viac ako 700 mil. eur. Áno, aj tento rok postihli viaceré lokality. Vládny Protipovodňový program revitalizácie krajiny je doplnkom k existujúcim programom. Vytvára podmienky pre spoločensky užitočné a ekonomicky efektívne fungovanie komplexného a integrovaného systému opatrení pre zabezpečenie prevencie pred povodňami. Do budovania vodozádržných prvkov, revitalizácie lesných ciest a ďalších opatrení obnovy krajiny sa už zapojilo viac ako 1 700 pracovníkov. Druhá fáza programu, ktorú teraz spúšťame, vytvára priestor na vytvorenie ďalších 4 200 miest. Aj v týchto neľahkých časoch, keď sú zdroje štátneho rozpočtu veľmi obmedzené, sa vláde podarilo nájsť potrebné financie na naštartovanie tejto pomoci regiónom s cieľom zamedziť škodám spôsobeným povodňami. V týchto mesiacoch je potrebné ešte dotiahnuť do úspešného konca aj rozbehnuté kroky potrebné na stabilizovanie verejných financií a oživenie slovenskej ekonomiky. Vláda v rámci zavedenia zodpovedných pravidiel rozpočtovania pripravila v spolupráci so všetkými poslaneckými klubmi v Národnej rade Slovenskej republiky návrh nového zákona o rozpočtovej zodpovednosti, aby naša rozpočtová politika bola zodpovedná voči budúcim generáciám. Tento zákon bude obsahovať šesť zásadných stavebných kameňov: 1. väčší dôraz na čisté bohatstvo štátu s cieľom posilniť transparentnosť verejných financií, 2. horný limit na hrubý dlh verejnej správy stanovený pod úrovňou 60 % HDP, 3. agregátne výdavkové limity, 4. prísnejšie pravidlá pre samosprávy, 5. pravidlá pre zverejňovanie údajov a 6. nezávislú radu pre rozpočtovú zodpovednosť. Reforma daňovo-odvodového systému predložená do Národnej rady Slovenskej republiky zvýši jeho efektívnosť a zníži administratívne zaťaženie daňovníkov. Bude zavedený jednotný vymeriavací základ pre poistné na sociálne i na zdravotné poistenie ako nevyhnutný predpoklad pre zjednotenie výberu daní, ciel a odvodov v jednej spoločnej inštitúcii. Tento bude totožný s daňovým základom. Bude zavedený jednotný formulár pre priznanie dane z príjmov fyzickej osoby, poistného na sociálne a na zdravotné poistenie. Oproti súčasnému stavu tak občan, či zamestnávateľ bude komunikovať s jednou inštitúciou namiesto šiestich. Oznamovať zmeny len raz a nie trikrát. A namiesto sto platieb ročne robiť len trinásť platieb. V rámci pokračovania úprav dôchodkového systém je cieľom vlády nasmerovať Slovensko zo skupiny vysokorizikových krajín do skupiny krajín s nízkym rizikom dlhodobej udržateľnosti. Nachádzame sa vo vysokorizikovej skupine podľa posledného hodnotenia udržateľnosti verejných financií zo strany Európskej komisie. V rámci prvého dôchodkového piliera sa posilní solidárnosť. Bude zavedený automatický stabilizačný mechanizmus, ktorý bude zohľadňovať aktuálny demografický vývoj. Aj o týchto zmenách v súčasnosti rokujete na pôde Národnej rady Slovenskej republiky. V neposlednom rade si vláda Slovenskej republiky dala za cieľ zlepšiť podnikateľské prostredie. Chceme, aby Slovensko do roku 2020 sa umiestnilo v prvej pätnástke rebríčka svetovej banky známej pod názvom Doing Business. V najbližších mesiacoch implementuje vláda opatrenia zamerané na znižovanie bariér v podnikaní, na stabilizáciu právneho prostredia, na rozšírenie služieb e-governmentu. Základné imanie na založenie podniku bude pre vybrané typy právnických osôb znížené. Registračné lehoty pre malé podniky budú skrátené. Dobudovanie a sfunkčnenie siete jednotných kontaktných miest zlepší komunikáciu fyzických osôb aj právnických osôb so štátom, a tak zníženie administratívnej záťaže prispeje k tvorbe pracovných miest. Ctené dámy a vážení páni, reálny prehľad stavu slovenskej ekonomiky, ako aj prehľad najdôležitejších opatrení vlády Slovenskej republiky pod vedením jej premiérky zameraných na posilnenie hospodárskeho rastu, tvorbu nových pracovných miest, a tým aj rastu životnej úrovne jednoznačne potvrdzuje, že dôvody, ktoré sú obsiahnuté v návrhu skupiny poslancov, sa nezakladajú na realite a zneužívajú neistú náročnú hospodársku situáciu v celej Európe na šírenie politickej nestability. Aj preto vláda Slovenskej republiky nesúhlasí s vyslovením nedôvery predsedníčke vlády Ivete Radičovej. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)