J. Mikolaj, podpredseda vlády a minister školstva SR: (2007-07-03):
Návrh zákona zavádza niekoľko podstatných zmien do vysokoškolského systému. V prvom rade sa týka otázky členenia vysokých škôl, kde sa zachováva pôvodné členenie s tým, že sa ruší kategória výskumné univerzity. Vysoké školy, ktoré v podstatnej miere budú poskytovať doktorandské študijné programy a budú prepojené na výsledky vo výskume a vede, bude možné zaradiť medzi univerzitné vysoké školy. Odborné vysoké školy budú poskytovať vzdelanie bakalárskych študijných programov. Návrh novely zákona ďalej upravuje niektoré kompetencie orgánov samosprávy a správnych rád s tým, že cieľom je posilniť kompetencie správnych rád, ktoré ako orgány verejnej kontroly verejných vysokých škôl si v súčasnosti neplnili svoju funkciu, a preto treba posilniť ich kompetencie a zodpovednosť, opakujem, s tým, aby bola zabezpečená verejná kontrola verejných vysokých škôl. Ďalej sa novela týka podmienok pôsobenia vysokých škôl z členských štátov Európskej únie, ktoré, samozrejme, môžu voľne pôsobiť na území Slovenskej republiky, ale ministerstvo školstva musí mať právo kontroly, či všetky údaje, ktoré uvádzajú, sú správne a na základe toho ministerstvo školstva vydá oprávnenie na pôsobenie takýchto vysokých škôl. Ide najmä o posúdenie, či doklady o vzdelaní sú rovnocenné a takisto či podmienky, ktoré garantujú takéto vysoké školy, sú splnené. Návrh zákona ďalej upravuje špecializované pracoviská vedy a výskumu verejných vysokých škôl určených prednostne na transfer vedomostí do spoločnosti a podporu právnických osôb zaoberajúcich sa výskumom a vývojom osobitnými podmienkami, najmä v počiatočných fázach, teda vtedy, keď vznikajú tieto pracoviská. Cieľom je dostať vyššiu pridanú hodnotu do spoločnosti. Návrh zákona je taktiež základom na legislatívne upravenie podporných finančných mechanizmov týchto inštitúcií v rôznych právnych formách. Návrh zákona takisto upravuje určité kompetencie vo vzťahu k sociálnej podpore študentom tak, aby sa posilnili kompetencie jednotlivých vysokých škôl pri poskytovaní týchto štipendií alebo dotácií. Cieľom novely zákona je takisto podstatne zlepšiť financovanie vysokých škôl, preto sa zavádza niekoľko mechanizmov pre viaczdrojové financovanie. Vysoké školy si budú môcť čerpať, myslím verejné vysoké školy, úvery z jednotlivých bánk na základe presne stanovených kritérií. Vysoké školy v rámci viaczdrojového financovania taktiež budú môcť požadovať od študentov v externej forme školné, pričom zákon ponecháva bezplatné štúdium na vysokej škole v štandardnej dĺžke štúdia tak pre dennú, ako aj pre externú formu. Návrh zákona ďalej zavádza register zamestnancov, register študentov a v rámci registra zamestnancov aj register garantov jednotlivých vysokých škôl. Zavádza ďalej elektronické poskytovanie informácií, aby sa prešlo ku korektným informačným zdrojom. Zákon sa ďalej zaoberá posilnením európskej dimenzie vysokých škôl a vzdelávania upravením spoločných študijných programov alebo rôznych vedeckých programov a akademických mobilít. Zákon ďalej upravuje alebo transponuje smernicu Rady 2004/114 Európskeho spoločenstva z 13. decembra 2004 o podmienkach prijatia štátnych príslušníkov tretích krajín na účely štúdia, výmeny žiakov, neplateného odborného vzdelávania alebo dobrovoľnej služby. Ďalej by som chcel uviesť, že na základe rokovaní či už v rámci výboru, alebo v rámci diskusií medzi jednotlivými pánmi poslancami alebo ich klubov došlo k spoločnej dohode o niektorých úpravách zákona s tým, že úpravy sa budú týkať najmä vo vzťahu k akademickým slobodám alebo štruktúre vysokých škôl s tým, že v prvom rade sa hovorí o tom, že aj verejná vysoká škola bude môcť poskytovať v určitých medziach doktorandské štúdium v rámci titulu PhD. Ďalej sa dohodlo, že sa teda zavedie duálny systém, v rámci ktorého ostávajú kompetencie senátu či už vo vzťahu k navrhovaniu kandidátov, rektorov, alebo vo vzťahu k rozpočtu s tým, že sa navyše zavádza kompetencia pre správne rady. Tým v podstate kompetencie všetkých akademických senátov ostávajú v pôvodnom stave. Je jedna zmena, ktorá sa týka schvaľovania návrhov na prorektorov alebo prodekanov, kde si myslíme, že by to malo byť v kompetencii pánov dekanov alebo pánov rektorov, pretože títo sú volení na základe rozhodnutia akademických senátov. Ďalej na základe, poviem otvorene, požiadaviek rektorov súkromných vysokých škôl došlo takisto k úpravám s tým, že sa zriaďujú akademické slobody, čiže upravujú sa, alebo zriaďuje sa akademický senát a správna rada na súkromných vysokých školách, a to z toho dôvodu, aby bola aj pri súkromných vysokých školách zabezpečená nezávislosť a samosprávnosť bez možnosti politického ovplyvňovania alebo nejakého iného ovplyvňovania týchto súkromných vysokých škôl, čím sa dosiahnu rovnaké podmienky a rovnaká štruktúra verejných, štátnych a súkromných vysokých škôl. Ďalej bolo dohodnuté, že sa upravuje aj dikcia vo vzťahu k rôznym, dovolím si povedať, nekalým finančným praktikám, ktoré sa uskutočňujú na verejných vysokých školách s tým, že sa do výšky ročného školného započítava aj výška peňažných darov s tým, že platí pôvodné ustanovenie, že ak vysoká škola získa dotáciu od štátu, nesmie vyberať školné. Ďalej sa upravujú kompetencie ministra vo vzťahu k akreditačnej komisii a vo vzťahu ku komplexnej akreditácii, a to z toho dôvodu, aby mal minister školstva právo požiadať akreditačnú komisiu o vykonanie komplexnej akreditácie. Ďalej bolo dohodnuté, že sa stanoví limit výšky školného pre externú formu, ktorá bude stanovená na základe rozhodnutia a uznesenia vlády s tým, že výška školného v externej forme nesmie prekročiť sumu maximálneho ročného školného určeného alebo vypočítaného na základe nákladov. Ďalej bolo dohodnuté, že zákon bude upravený vo vzťahu k režimu školného s tým, že sa podrobnejšie v zákone upravuje to, čo bude následne upravené v rámci uznesenia vlády ohľadom povinnosti jednotlivých verejných škôl v predstihu alebo dopredu uverejňovať, ktoré formy budú dotované štátom a ktoré študijné programy jednotlivé verejné vysoké školy plánujú otvoriť s tým, že bude vyberané školné. Ďalej bolo dohodnuté, že už v rámci tohto zákona sa upraví aj zákon č. 200/1997 o študentskom pôžičkovom fonde s tým, aby súčasne so schváleným hneď v následnosti, ale súčasne so schválením tohto zákona bolo v princípe umožnené, aby aj externí študenti mohli získavať pôžičky z tohto pôžičkového fondu. Takisto bolo dohodnuté, že sa upravuje limit počtu externých študentov vo vzťahu k počtu denným študentom s tým, že pôvodný návrh, ktorý hovoril o 50 % externých študentov vo vzťahu k denným študentom bude platiť teraz vo vzťahu ku všetkým študentom, v podstate to znamená, že limitujeme okrem tých študentov, ktorí budú financovaní z dotácií štátu, kde ten pomer bude zachovaný, možnosť vyberať školného u takého počtu externých študentov, ktorí sa vyrovná počtu denných študentov. Vážená pani podpredsedníčka, ďakujem pekne za úvodné slovo.