P. Prokopovič, minister dopravy, pôšt a telekomunikácií SR: (2005-06-30):
K rokovaniu o návrhu štátneho záverečného účtu pristupujeme po jeho prerokovaní v jednotlivých parlamentných výboroch a v gestorskom výbore pre financie, rozpočet a menu, ktoré sa za účasti spravodajcov ostatných výborov uskutočnilo 20. júna. Výbory zodpovedne a z rôznych aspektov posúdili minuloročné rozpočtové hospodárenie vlády i celej verejnej správy. Prerokovali aj záverečné účty rozpočtových kapitol, ktoré sú v zmysle zákona o rozpočtových pravidlách súčasťou návrhu štátneho záverečného účtu. Na ich rokovaniach sa za prítomnosti zástupcov ministerstva financií, správcov rozpočtových kapitol objasnili mnohé skutočnosti a otázky. Aj napriek tomu predpokladám, že i v pléne bude k tomu dokumentu diskusia. Štátny rozpočet na rok 2004 schválený zákonom č. 598/2003 Z. z. obsahoval v sebe viaceré nové prístupy. Jeho podobu výrazne ovplyvnil vstup Slovenska do Európskej únie a všetky prebiehajúce reformy, konkrétne v oblasti sociálneho systému, školstva, zdravotníctva, reforma miestnej štátnej správy a napokon i samotná reforma štátneho rozpočtu spočívajúca v tom, že integrálnou súčasťou rozpočtového procesu sa stalo programové rozpočtovanie a prechod na viacročné rozpočtovanie. Makroekonomický rámec na jeho zostavenie vychádzal z predpokladu ďalšieho zvyšovania reálneho rastu ekonomiky vyjadreného tempom rastu hrubého domáceho produktu v stálych cenách o 4,1 %, priemernou ročnou mierou inflácie 8,1 % a mierou evidovanej nezamestnanosti 14,9 %. V skutočnosti sa rozpočtové hospodárenie v roku 2004 uskutočňovalo v priaznivejšom makroekonomickom prostredí. Výkonnosť slovenského hospodárstva sa zvýšila o 5,5 %, čím si Slovensko udržalo v rámci stredoeurópskeho regiónu prvenstvo v ekonomickom raste. Počet zamestnaných sa podľa metodiky výberového zisťovania pracovných síl medziročne zvýšil o 0,3 % a miera evidovanej nezamestnanosti dosiahla aj v dôsledku sprísnenia kritérií na zaradenie uchádzača do oficiálnej evidencie uchádzačov 14,3 %. Priemerná ročná miera inflácie dosiahla 7,5 %. Vstup Slovenska do Európskej únie teda nepriniesol v cenovej oblasti žiadne výrazné zmeny. Bežný účet platobnej bilancie vykázal deficit 46,7 mld. korún a predstavuje 3,5 % hrubého domáceho produktu. Pozitívne zmeny na finančnom účte sa realizovali hlavne prostredníctvom priamych zahraničných investícií, keď čistá majetková účasť a reinvestovaný zisk zahraničných investorov v Slovenskej republike dosiahli 28,7 mld. Sk, t. j. takmer 841 mil. USD. Základné parametre štátneho rozpočtu na rok 2004 určené zákonom o štátnom rozpočte charakterizujú rozpočtové príjmy 232 mld. korún, výdavky 310,5 mld. korún a schodok 78,5 mld. korún. V príjmoch štátneho rozpočtu sú zahrnuté aj prostriedky z rozpočtu Európskej únie 14,2 mld. korún a vo výdavkoch odvody do rozpočtu Európskej únie 9 mld. Sk. Verejný rozpočet zostavený v metodike ESA 95 bol limitovaný výškou schodku 52 mld. korún, čo predstavuje 4,02 hrubého domáceho produktu. Pri súhrnnom hodnotení minuloročných výsledkov rozpočtového hospodárenia možno konštatovať, že boli lepšie, než sa rozpočtovalo, a to tak v samotnom štátnom rozpočte, ako aj v celom okruhu verejných financií. Príjmy štátneho rozpočtu dosiahli 242,4 mld. Sk, teda o 4,5 % viac, než sa rozpočtovalo, a výdavky 312,7 mld. Sk o 0,7 % viac, než sa rozpočtovalo. V dôsledku takéhoto priaznivejšieho plnenia príjmov, ako aj výdavkov je skutočne vykázaný schodok štátneho rozpočtu 70,3 mld. Sk, čo je o 8,2 mld. slovenských korún nižší, než bol určený zákonom o štátnom rozpočte na rok 2004. V štruktúre príjmov sa vysoko prekročili daňové príjmy o 14,2 mld. korún vo vzťahu k schválenému a o 6,1 mld. Sk vo vzťahu k upravenému rozpočtu. Nedaňové príjmy o 8 v prvom prípade, o 7,5 po úprave. Zvýšili sa aj príjmy zo splácania úverov pôžičiek a z predaja účastín. Výrazne, o 12,9 mld. Sk, sa však nesplnili rozpočtované granty a transfery, a to najmä v dôsledku nižšieho čerpania prostriedkov z rozpočtu Európskej únie. V plnení príjmov sa pozitívne, aj keď ešte nie v plnom rozsahu prejavili výsledky daňovej reformy, ktorá sa začala realizovať od začiatku roku 2004. Zjednotenie daňových sadzieb a zámer presunúť daňové zaťaženie od zdaňovania výroby smerom k zdaňovaniu spotreby sa prejavili aj v zmene podielu príjmov z priamych daní a nepriamych daní na celkových daňových príjmoch. Kým v roku 2003 bol ich vzťah v pomere 35 % k 62 %, vlani sa zmenil na 29 % k 69 %. Pôvodne schválený rozpočet výdavkov sa vykonanými rozpočtovými opatreniami pomerne výrazne modifikoval a v úhrne sa zvýšil o 13,1 mld. Sk. Ustanovenie zákona o štátnom rozpočte, ktoré obmedzovalo výšku úprav na maximálne 5 % pôvodne rozpočtovaných výdavkov pri nezvýšení rozpočtového schodku, bolo však dodržané. Vo vzťahu k takto upravenému rozpočtu sa v skutočnosti vyčerpalo len 96,7 %, v tom formou bežných výdavkov 97,1, formou kapitálových výdavkov 80,8 % a prostriedky použité na pôžičky a účasť na majetku sa čerpali na 97 %. Rozpočtové kapitoly si v súlade so zákonom o rozpočtových pravidlách previedli na konci roku 2004 na osobitné účty dofinancovania programov 5 mld. slovenských korún, ktoré sa na pôvodný účel použijú v tomto roku. Aj keď si vývoj rozpočtového hospodárenia v uplynulom roku nevyžadoval zásadné vstupy zamerané na neprekročenie rozpočtového schodku, bolo potrebné zabezpečiť finančné krytie viacerých rozpočtových titulov, s ktorými sa pri príprave rozpočtu nepočítalo. Išlo najmä o výstavbu automobilky Kia-Hyundai, oddlženie zdravotníctva prostredníctvom spoločnosti Veriteľ, úhradu úrokov a istiny redistribučného úveru na trvalo sa obracajúce zásoby pre akciovú spoločnosť Slovenská konsolidačná a návratnú výpomoc pre Železnice Slovenskej republiky. Spolu ide o 12,3 mld. Sk, ktoré sa zabezpečili z úspor výdavkov niektorých rozpočtových kapitol, zvýšením výdavkov nad plánované príjmy a použitím časti prostriedkov štátnych finančných aktív. Zásadnú zmenu pri tvorbe a realizácii štátneho rozpočtu v roku 2004 priniesol vstup Slovenskej republiky do Európskej únie. V príjmoch sa to prejavilo tým, že ako transfer z Európskej únie sa rozpočtovali prostriedky spolu vo výške 14,2 mld. Sk, ku ktorým sa v súlade so zákonom o rozpočtových pravidlách rozpočtovali príslušné výdavky. Z výdavkov rozpočtu mala Slovenská republika odviesť do všeobecného rozpočtu Európskej únie 9 mld. korún. Spolu s nerozpočtovanými prostriedkami z predvstupových nástrojov a povstupového Schengenského prechodného fondu sa čistá finančná pozícia Slovenska voči Európskej únii predpokladala ako aktívna vo výške 17,3 mld. Sk. V skutočnosti dosiahla vrátane pohľadávky na priame platby aktívum 5,5 mld. Sk. Považujem za potrebné uviesť, že prostriedky, ktoré Slovenská republika z rozpočtu Európskej únie v roku 2004 nevyčerpala, môže v súlade s pravidlami platnými pre jednotlivé fondy čerpať aj v nasledujúcich rokoch. Schodok verejného rozpočtu v metodike ESA 95 dosiahol 43,9 mld. korún, čo vo vzťahu k hrubému domácemu produktu predstavuje 3,31 %, o 0,71 % percentuálneho bodu menej, než sa rozpočtovalo. I keď stanovené 3-percentné maastrichtské kritérium pre schodok bolo prekročené, tendencia poklesu percentuálneho podielu schodku verejných financií na hrubom domácom produkte sa udržala aj vlani, keď toto percento bolo o 0,15 percentuálneho bodu nižšie než v roku 2003. Absolútne bol vykázaný konsolidovaný schodok verejnej správy nižší o 8,1 mld. slovenských korún, než sa rozpočtovalo. Je to dôsledok skutočnosti, že aj keď celkové príjmy verejnej správy boli vo vzťahu k rozpočtu nižšie o 804 mil. korún, celkové výdavky boli nižšie až o 6,8 mld. Druhým faktorom je, že v skutočných konsolidovaných príjmoch a výdavkoch verejnej správy sú zahrnuté aj výsledky hospodárenia príspevkových organizácií a akciovej spoločnosti Veriteľ, ktoré v návrhu verejného rozpočtu boli obsiahnuté len prostredníctvom transferov a príspevkov z ústredných a miestnych rozpočtov a platieb zo zdravotných poisťovní do príspevkových organizácií. Vážený pán podpredseda, vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, myslím, že by nebolo účelné ďalej uvádzať ďalšie podrobné číselné údaje o dosiahnutých výsledkoch rozpočtového hospodárenia. Celú faktografiu obsahuje predložený materiál a aj s ohľadom na jeho prerokovanie v jednotlivých parlamentných výboroch sú vám tieto údaje iste známe. Ako som už uviedol, hospodárenie s prostriedkami štátneho rozpočtu v uplynulom roku sa skončilo schodkom vo výške 70,3 mld. Sk. Vláda Slovenskej republiky spomínaným uznesením č. 409 prijala rozhodnutie uhradiť tento schodok vo výške 8,7 mld. Sk úvermi prijatými v roku 2004 a vo výške 61,6 mld. Sk vydaním štátnych cenných papierov a prijatím pôžičiek v roku 2005. Takáto štruktúra úhrady schodku, ktorá nie je viazaná len na vydanie štátnych dlhopisov, podľa nášho názoru umožní získať finančné zdroje na jeho krytie pri nižších nákladoch, než za aké by bolo možné emitovať štátne dlhopisy. Odporúčam, aby sa Národná rada stotožnila s týmto rozhodnutím vlády o krytí schodku štátneho rozpočtu vykázaného v roku 2004 a aby prijala uznesenie, ktorým schvaľuje aj návrh štátneho záverečného účtu Slovenskej republiky za rok 2004 ako celok, tak ako bolo predložený. Ďakujem, pán podpredseda.