Blanár, Juraj, poslanec NR SR (2010-12-07):
Ďakujem pekne. Vážený pán predsedajúci, vážený pán podpredseda vlády a minister financií, páni ministri, pani ministerka, bolo tu už veľa povedaného a ja by som to nechcel preto opakovať, azda by som len chcel poukázať na niektoré skutočnosti, ktoré ma zaujali v návrhu rozpočtu na rok 2010. To, že tie chýbajúce prostriedky, o ktorých hovorí pán minister, chce získať vláda predovšetkým prenesením toho bremena na občanov, dnes už je úplne jasné. Je to zvyšovanie daní, je to zvyšovanie poplatkov a tak ďalej a tak ďalej. Čo sa týka, samozrejme, šetrenia v štátnej správe, to je veľký otáznik, uvidíme, ako to dopadne. Ja sa predsa len budem venovať oblasti, ktorá sa týka samospráv vyšších územných celkov, pretože to tu ešte nezaznelo. O obciach a mestách sa tu hovorilo, ale o samosprávnych krajoch, ktoré sú významným poskytovateľom rôznych kompetencií, služieb pre obyvateľov, tu nebolo ešte povedané nič. Ak výpadok pre obce a mestá za rok 2010 na dani z fyzických osôb bol 240 mil. eur, tak pri vyšších územných celkoch, ak zoberieme, že sa podieľajú na podielovej dani fyzických osôb 25 %, hovorím o tom objeme, ktorý sa prerozdeľuje pre obce a mestá a vyššie územné celky, ten výpadok je 80 mil. eur pre samosprávne kraje. Kompenzácia, ktorá bola daná obciam a mestám, bola do výšky 172 mil. eur. A samosprávne kraje k dnešnému dňu dostali kompenzáciu vo výške 13,6 mil. mil. eur. To hovorí samo za seba, keď si porovnáte sumu 80 mil. a 13,6 mil. eur. Samozrejme, výber z daní mal svoje špecifiká, dnes sa končí so zvýšenou čiastkou odpočítateľnej položky. Mali by sa zvýšiť tieto príjmy. A v návrhu, ktorý je ako príloha č. 1 rozpočtu, v zmysle metodiky ESA 95, sa píše, že nárast daňových príjmov pre vyššie územné celky by mal byť o 23 % v roku 2011. Tých 23 % je naozaj optimistické zvýšenie príjmov, avšak s veľkým otáznikom, pretože nikto nevie povedať, či to v skutočnosti takto bude alebo nebude. Napriek tomu samosprávne kraje budú musieť si vykonávať svoje zákonné povinnosti bez ohľadu na to, či finančné prostriedky majú alebo nemajú. Bodaj by tých 23 % v skutočnosti bolo, pretože musia zaplatiť nielen to, čo tlačia pred sebou, to sú predovšetkým úhrady vo výkone vo verejnom záujme pre prímestskú autobusovú dopravu, ale aj iné, ktoré neboli schopné zaplatiť počas významného zníženia podielových daní, predovšetkým z daní fyzických osôb. Je tu ale ďalšia oblasť, ktorá je naozaj veľmi zaujímavá. A tu by som bol veľmi rád, pán minister, keby ste mi odpovedali na otázky, keď skončím s mojím vystúpením. Viete veľmi dobre, že v tejto snemovni neprešla novela zákona, ktorú predkladal pán minister práce a sociálnych vecí, o náleze Ústavného súdu, v ktorej sa uvádzalo, v doložke z ministerstva financií, že v prípade, že sa prijme táto novela, bude mať dopady na rozpočty samosprávnych krajov a obcí a miest. Zaujímavé je ale to, že napr. keď opätovne túto novelu, keďže neprešla novela, ktorú predkladal pán minister, predkladali a predkladajú poslanci Národnej rady, tak zrazu v tej doložke sa ukazuje, že nie je vôbec žiaden dopad na rozpočty obcí, miest a samosprávnych krajov. To je zaujímavé, zrazu tí istí pracovníci ministerstva píšu úplne čosi iné. No a korunu všetkému dáva aj práve táto príloha ESA 95, kde priamo sa uvádza, a dovoľte, aby som to citoval, čo je naozaj zábavné, tieto veci akým spôsobom sa vlastne nejako na ministerstve preberajú alebo vôbec ako sa posudzujú. Hovorí sa o tom, že, je to v časti 1, v prílohe č. 1, pre obce a mestá a vyššie územné celky, kde sa hovorí, že predpokladaný vývoj príjmov, výdavkov rozpočtov subjektov územnej samosprávy a tak ďalej a tak ďalej, vyšších územných celkov sa bude vyvíjať tak a tak. A záverečná veta je, že daň z príjmov fyzických osôb bude vyššia o 23 %. A ďalej ďalšia veta hovorí, že otvorená je aj problematika zabezpečenia nových úloh vyplývajúcich pre obce a vyššie územné celky zo zákona o sociálnych službách. Tak tu už je tretia formulácia, najskôr ministerstvo povedalo, že to bude mať dopad, potom ministerstvo povedalo, že to nebude mať dopad, pretože prišli páni poslanci a povedali, dajte nám to tam. A vy, ministerstvo, sa vyjadríte, že to nebude mať dopad, však to tak môžeme urobiť. No ale v prílohe pre rozpočet na rok 2011 sa už píše, že ešte sa o tom nevie. Tak potom ja neviem, ako sa pracuje na ministerstve. Je to na základe objednávok alebo na základe relevantných dôkazov? Fakty sú ale jasné, v prípade, že dôjde k prijatiu tak rozširujúceho pozmeňujúceho návrhu alebo novely zákona o sociálnych službách č. 448/2008 Z. z., bude to mať významný dopad na rozpočty obcí a vyšších územných celkov. A musím povedať jednoznačne, že samospráva nebude mať na to finančné prostriedky, pretože s takýmito nákladmi nepočítala. Čo ma prekvapuje aj v tejto prílohe, kde sa píše, že v podstate ani ministerstvo financií nepočíta s tým, že by vytvorilo nejakú rezervu, ktorá v prípade, že dôjde k takejto situácii, by bola použitá na vykrytie týchto nákladov. Doslova sa tu píše, že počíta sa iba s rezervou 33 000 eur na protipovodňové opatrenia, s ktorými pre vyššie územné celky v budúcom roku počíta ministerstvo v prípade, že budú tieto náklady potrebné. Toto je naozaj jasný dôkaz o tom, že na samosprávu sa len valia kompetencie a neberie sa do úvahy to, čo v skutočnosti môže z hľadiska príjmov zafinancovať, nehovoriac o tom, aké má obrovské modernizačné dlhy, ktoré musí zvládať z vlastných príjmov. A, bohužiaľ, európske fondy, tak ako sú nastavené, nedokážu všetko dobehnúť. Ale, chvalabohu, že ich máme. Vážené dámy, vážení pani, ja by som naozaj chcel poprosiť, aj vás, pán minister, keby ste mi na toto odpovedali skutočne, pretože ja naozaj neviem pri týchto stanoviskách, ktoré som tu vymenoval, či v skutočnosti teda ministerstvo si myslí, že bude to mať alebo nebude to mať dopad na rozpočty samosprávnych krajov. My hovoríme, že to bude mať jasný dopad. Preto si ani netrúfam dávať nejaký pozmeňujúci návrh v tejto kapitole, že by som navýšil, povedzme, časť rezervy pre samosprávne kraje alebo pre obce, pretože viem, že by to bolo azda zbytočné, keďže takéto postoje sú na ministerstve financií, ale predpokladám, že pán minister ma vyvedie z omylu a budúcnosť ukáže, ako to v skutočnosti je, ale dovoľte mi predsa len, aby som aspoň v jednej časti kapitoly, ktorá sa týka ministerstva zahraničných vecí, sa pokúsil vysvetliť dôvod môjho predkladaného pozmeňujúceho návrhu. Tento pozmeňujúci návrh sa dotýka kapitoly v podstate ministerstva zahraničných vecí, ale súvisí s Úradom pre Slovákov žijúcich v zahraničí. V prílohe č. 3 zákona o štátnom rozpočte sa v kapitole ministerstva zahraničných vecí suma 111,750 932 mil. eur (v stĺpci výdavky celkom) znižuje na sumu 111,651 350 mil. eur, t. j. o 99 582 eur, a zároveň v kapitole Úradu vlády Slovenskej republiky sa suma 63,770 014 mil. eur (v stĺpci výdavky celkom) zvyšuje na sumu 63,869 596 mil. eur, t. j. o 99 582 eur, a to na realizáciu Dohody medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Maďarskej republiky o vzájomnej podpore národnostných menšín v oblasti vzdelávania a kultúry v roku 2011, ktorá bola podpísaná na základe článku 5 Zmluvy o dobrom susedstve a priateľskej spolupráci medzi Slovenskou republikou a Maďarskou republikou v Bruseli dňa 12. decembra v roku 2003 s platnosťou od 13. februára 2004. Odôvodnenie. Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Maďarskej republiky o podpore národnostných menšín v oblasti vzdelávania a kultúry bola podpísaná na základe článku 5 Zmluvy o dobrom susedstve a priateľskej spolupráci medzi Slovenskou republikou a Maďarskou republikou. Ako som už uviedol, táto dohoda napomáha, aby sa skvalitnila výmena medzi národnostnými menšinami v oblasti vzdelávania, samozrejme, predovšetkým jazykového vzdelávania tak, aby si získavali skúsenosti či už Slováci, ktorí žijú v Maďarsku, alebo Maďari, maďarskej národnosti, ktorí žijú na Slovensku, aby mali možnosť v Maďarsku zlepšovať svoje jazykové znalosti. Avšak musím konštatovať, že táto dohoda sa začala síce v roku 2006 napĺňať tým, že do rozpočtu vždy Úradu pre Slovákov žijúcich v zahraničí pribudli 3 mil. Sk, čiže bolo to v prepočte na eurá, aby práve na napĺňanie tejto dohody medzi Slovenskou republikou a Maďarskou republikou mohol tento úrad vykonávať svoju činnosť. Čo sa týka Maďarskej republiky, tá, samozrejme, prispieva každoročne do tohto rozpočtu a je to vo výške 3,66 mil. eur, čo je 1 mld. forintov. A práve je to určené tak, že na každé dieťa to prepočítali, je to 82 eur na žiaka, čo, si myslím, je správne, pretože dohoda sa má dodržiavať a má sa plniť. Avšak smola je v tom, že Úrad pre Slovákov žijúcich v zahraničí, bohužiaľ, vo svojej kapitole túto čiastku nemá pre tento rok. Preto si dovoľujem podať tento pozmeňujúci návrh na zvýšenie o 99 581,76 eura do rozpočtu Úradu pre Slovákov žijúcich v zahraničí na napĺňanie tejto dohody, ktorá, si myslím, môže byť základom a, myslím si, aj je základom na to, aby sa budovali dobré vzťahy medzi Slovenskou republikou a Maďarskou republikou. Je tu množstvo návrhov, ako zlepšiť vzťahy medzi Maďarskou republikou a Slovenskou republikou, či už je to tzv. jazykový zákon alebo je to zákon, ktorý má meniť dopady tzv. dvojakého občianstva, ktoré bolo prijaté v Maďarskej republike. A tuto je jasný fundament, na ktorom môžeme zlepšovať vzťahy medzi Maďarskou republikou a nami. O tom, ako postupuje koalícia v prípade tých dvoch menovaných, sa nebudem vyjadrovať, lebo si myslím, že je to hlboko servilné a nepodložené. Ale tento základ, ktorý je daný zmluvou medzi Maďarskou republikou a Slovenskou republikou, nie je schopná vláda Slovenskej republiky napĺňať ani tým, že tam dá 99 000 eur na to, aby sa mohla napĺňať táto zmluva. Takže, vážené panie poslankyne, páni poslanci, chcel by som vás požiadať, predovšetkým vás z koalície, aby ste týmto prispeli na zlepšovanie vzťahov medzi Maďarskou republikou a Slovenskou republikou tým, že schválite tento pozmeňujúci návrh. A, bohužiaľ, musím konštatovať, že ostatné položky, ktoré sú v rozpočte uvedené, nemôžem podporiť z toho dôvodu, že nie sú prorastové, neriešia problémy samosprávy, ba práve naopak, ju tlačia k zemi. A všetko bremeno, ktoré tu popisujete, že je katastrofa, ktoré bolo vzniknuté predovšetkým finančnou krízou, ktorá nemohla obísť ani Slovenskú republiku, prenášate na ľudí formou zvyšovania daní. Vážené pani poslankyne, páni poslanci, na záver by som chcel naozaj pána ministra financií požiadať, keďže odišiel, aby v záverečnej reči mi vysvetlil tieto anomálie k dopadu na rozpočty obcí a samosprávnych krajov v prípade sociálneho zákona č. 448/2008 Z. z. Ďakujem pekne za pozornosť.