Uhliarik, Ivan, poslanec NR SR (2015-02-12):
Ďakujem pekne. Vážený pán predseda, dámy a páni, mnohí z nás boli pacientmi možno, možno sme mali príbuzných v niektorej z bratislavských nemocníc a videli sme, kľúčové nemocnice v Bratislave, ako sú na Kramároch či Mickiewiczovej, nie sú v dobrom stave, niektoré oddelenia sú tam naozaj v žalostnom stave. Kým v niektorých krajských alebo okresných mestách sa z programovacieho obdobia 2007 až 2013 podarilo zrekonštruovať alebo vybudovať časť nemocníc ako napríklad v Prešove celý pavilón interného oddelenia, Bratislava vzhľadom na nemožnosť uchádzať sa o európske zdroje, bola z tohto procesu vylúčená. Keď si uvedomíme, že nemocnice v Bratislave slúžia nielen bratislavským pacientom, alebo teda ľuďom s trvalým pobytom v Bratislave, ale ako koncové zariadenia minimálne pre okolité kraje a za prácou dochádzajú do Bratislavy týždenne tisíce ľudí, je naozaj namieste konštatovať, že stav bratislavských nemocníc nie je na úrovni hlavného mesta moderného európskeho štátu. Preto plán začať novú nemocnicu stavať, ktorá by predstavovala moderné zdravotnícke zariadenie na úrovni 21. storočia, oceňujem, podobne ako môj predchodca Richard Raši, minister v prvej Ficovej vláde alebo ja ako minister som podporoval vybudovanie novej nemocnice, v tomto prípade vo forme dobudovania komplexu Rázsoch. Ale v tomto prípade novú nemocnicu Bratislava nielenže si zaslúži, ale ju aj potrebuje. Na druhej strane vidíme PPP projekty v iných rezortoch, ktoré vláda a strana SMER podporila a sú pre Slovensko výrazne drahé, resp. v iných krajinách sú schopní zrealizovať podobné projekty za výrazne menej peňazí. Musíme preto byť ako odborne, tak politicky ostražití. A musíme každý budúci projekt podrobiť preskúmaniu ako odbornému, tak politickému tak, aby občania nemuseli roky platiť viac, ako je nutné, a aby pre štát bol daný projekt výhodnejší, ako keby staval sám. To je podstata aj PPP projektu. Keď som si študoval čísla tohto projektu zo Štúdie uskutočniteľnosti, musím povedať, že v niektorých častiach som bol nemilo prekvapený tým, ako ministerstvo zdravotníctva predpokladá, že súkromník dokáže byť oveľa efektívnejší v prevádzke, tak aj v stavbe ako štát. Po ale hlbšom študovaní som usúdil, že to tak nemusí byť a pre súkromníka je preto tento projekt tak výhodný, lebo štát bude pravdepodobne skryte financovať výstavbu a prispeje na prevádzku nemocnice inak, ako je to dnes v nemocniciach bežné. Poviem, prečo si to tak myslím. Ministerstvo zdravotníctva uvádza, že celý ten projekt by mal stáť 6,3 mld. eur po dobu 30 rokov, čo predstavuje priemerný ročný výnos asi 210 mil. eur ročne. Samotná výstavba by mala stáť okolo 250 mil. eur. V Štúdii uskutočniteľnosti, budem citovať, sa uvádza, že: „Nevyhnutnou podmienkou priechodnosti akéhokoľvek realizovateľného variantu je pripravenosť vlády akceptovať potrebu finančnej angažovanosti štátu," to znamená inými slovami, že vláda, nehovorím, že sa priamo zaväzuje, ale súhlasí s tým, že asi bude musieť nejakým spôsobom v budúcnosti pomôcť tomuto súkromnému investorovi nejakými platbami, ktoré nie sú hneď na prvý pohľad zrejmé. Kľúčovým momentom je, a to je vlastne aj jeden z dôvodov, prečo sa vláda rozhodla pre PPP projekt, aby nemocnica nežiadala príspevky z verejných financií. Keby totiž štát staval nemocnicu z rozpočtu, rátalo by sa to do verejného dlhu. A to si pri dnešných prísnych európskych pravidlách nemôžeme dovoliť. Finančnú angažovanosť štátu ministerstvo zdravotníctva ešte pod vedením Zuzany Zvolenskej nepripúšťal. Zuzana Zvolenská (exministerka) sama v polovici minulého roku, bolo to v júli minulého roku, tvrdila, že ten navrhovaný finančný model nepredpokladá dodatočné verejné prostriedky okrem financovania z verejného zdravotného poistenia. Pravdepodobne toto je dôvod, prečo tak dlho sa tá Štúdia uskutočniteľnosti tajila, inak si to neviem vysvetliť. Z týchto informácií vyplýva, že ministerka naozaj od začiatku zavádzala verejnosť, pretože zo Štúdie uskutočniteľnosti vyplýva, že tento projekt si na svoju prevádzku nezarobí z prevádzkového zisku. Teraz zverejnená štúdia počíta vo všetkých modeloch s tým, že štát bude investorovi platiť každoročne tzv. platbu za dostupnosť. Je to rádovo každoročne v miliónoch eur až do výšky zhruba 180 mil. eur za celé obdobie. Ministerstvo zdravotníctva tu odmieta, že nemocnica bude mať výhodnejšie zmluvy so štátnou všeobecnou zdravotnou poisťovňou a rovnako ako Štúdia uskutočniteľnosti nič potenciálnym investorom nespomína o zavedení DRG systému po roku 2016, ktorý môže takisto zásadným spôsobom ovplyvniť financovanie zdravotnej starostlivosti, môže ovplyvniť platby v tejto nemocnici, keď bude spustené, a tým pádom nutnosť platby od štátu za dostupnosť. Ministerstvo ale pripustilo, že peniaze od VšZP tam budú štruktúrované inak, ako je to v súčasnosti v prípade univerzitných nemocníc. Nová nemocnica by mala mať 945 postelí, to znamená asi 4 % všetkých postelí v nemocniciach v Slovenskej republike, pričom v prvom roku má mať príjmy 130 mil. eur, to znamená asi 8 % výdavkov na zdravotnú starostlivosť, na lôžkovú. Priemerný príjem, a tu by som sa chcel naozaj pozastaviť, je počítaný tak, že na jedno lôžko bude zhruba dvojnásobný oproti zvyšku Slovenska, čo ale nekorešponduje s tvrdením ministerstva zdravotníctva, že by mala táto nová nemocnica iné platby, ako ostatné univerzitné nemocnice. Preto sa chcem opýtať pána ministra, s čím vlastne počíta financovanie a s akými číslami počíta financovanie na túto nemocnicu. Členovia výboru pre zdravotníctvo dostali informáciu minulý týždeň o zámere výstavby, kde, budem citovať, ministerstvo píše, že: „Na základe diskusií počas predsúťažného dialógu ministerstvo zistilo, že vnímanie rizika potenciálnymi investormi alebo partnermi je nižšie a viacerí indikovali, že platba za dostupnosť nebude potrebná.“ Ešte raz, v oficiálnom dokumente ministerstva je napísané, že viacerí indikovali (potenciálni investori), že platba za dostupnosť nebude potrebná. A ministerstvo tvrdí, treba objektívne povedať, že jeho snahou tu bude nulová platba za dostupnosť. Je to logické, pretože akákoľvek platba za dostupnosť, v najhoršom prípade tých 178 mil. eur by už malo dopad na štátny dlh ako nákup služieb, ale problém je ten, že vnímanie projektu investormi je postavené na informáciách zo Štúdie uskutočniteľnosti. A zrejme v tejto Štúdii uskutočniteľnosti nie sú všetky informácie také, aké naozaj nám ukazuje realita. Možno aj toto je dôvod, prečo sa robí, nechcem teda povedať dodatočná Štúdia uskutočniteľnosti, ale dodatočné zisťovanie tohto projektu, na ktorý bolo vysúťažených, myslím, 2,2 mil. eur. V uvedenej Štúdii uskutočniteľnosti, budem zase citovať, sa tiež uvádza, že: „Po výstavbe novej nemocnice je odporúčané zatvorenie a nahradenie prevádzok v Starom Meste, na Kramároch a v Ružinove a zachovanie prevádzky v Petržalke.“ Táto štúdia ráta s úsporami na mzdách, personálu asi vo výške 20 mil. eur, s tým, že o polovicu menej má byť lôžok a súčasný počet zamestnancov sa má znížiť najmenej o 600, tiež považuje za jedno z najvyšších rizík prepúšťanie zamestnancov a upozorňuje na hrozbu štrajku. V každom prípade všetci zamestnanci, je to logické, zo spomínaných troch nemocníc (na Kramároch, Mickiewiczovej a v Ružinove) do novej nemocnice automaticky neprejdú, otázne je aj zachovanie ich platov. Komora sestier napríklad zdôraznila, že v žiadnom prípade s uvedeným návrhom nemôže súhlasiť, a upozornila, že už dnes u nás je nedostatok sestier a na jednu sestru pripadá zhruba 15 pacientov. V časti o zdravotnom personáli sa tam navyše tvrdí, že mzdy zdravotníkov sú stabilizované a že v budúcnosti sa neočakáva žiadny dramatický rast miezd. Toto je napísané v tej Štúdii uskutočniteľnosti. Takéto tvrdenie neodzrkadľuje riziká, pretože všetci vieme, že nevyriešené platy sestier a ďalšie zvyšovanie platov lekárov je realitou týchto dní alebo tohto roku minimálne finančného a budúcich rokov. A myslím si, že táto úprava, ktorá sa ešte neudiala, môže práve ovplyvniť zase ďalšiu platbu za príslušnú dostupnosť, ktorá bude musieť byť zaplatená štátom. Myslím si, že zmyslom PPP projektu by malo byť, aby to nebolo pre štát nevýhodné, Slovensko sa tak musí vyvarovať toho, že súkromník bude mať garantovaný profit a riziká bude znášať štát alebo zdravotné poisťovne. S PPP projektmi v zdravotníctve zatiaľ nemáme na Slovensku skúsenosť, a preto šanca, že tento projekt zlyhá, nie je vôbec zanedbateľná. Preto si myslím, že je nevyhnutné, aby tento projekt bol pod dôkladnejšou odbornou a politickou kontrolou, aby štát a občania nemuseli znášať vyššiu finančnú záťaž, ako je to bežné v iných európskych krajinách. A verím tomu, že ministerstvo zdravotníctva už naozaj nepristúpi k takému postupu, akého sme boli svedkom, keď dlhé mesiace nesprístupnilo odbornej aj laickej verejnosti Štúdiu o uskutočniteľnosti. Ďakujem pekne.