Burian, Jozef, poslanec NR SR (2010-11-04):
Ďakujem. Vážený pán predsedajúci, vážené dámy, vážení páni, mal som pripravenú pôvodne inú reč, ale myslím si, že a práve vzletné reči, ktoré sme tu počuli od predsedu výboru pre financie a rozpočet pána Kollára ma, by som povedal, inšpirovali k tomu, že som prehodnotil vôbec ako záujem a diskutovanie o tomto zákone a skôr táto diskusia sa zvrhla na to, akým spôsobom alebo kto akým spôsobom navrhne riešenia, aby sa to nedotklo v konečnom dôsledku občanov. Ja urobím krátky exkurz takisto ako urobil pán poslanec Kollár, pán predseda Kollár. Viete, čo bolo hlavnou príčinou tejto finančnej krízy a čo bolo hlavnou príčinou teda finančnej hospodárskej krízy vo svete? Jednoduché slovo, chamtivosť. A myslím si, že nebudem ďaleko od pravdy, a tí ľudia, ktorí mali tú česť, asi aj ja som dlho po veľa rokoch som navštívil kino a druhú časť Wall Streetu, o čom teda pán Kollár tu vzletne rozprával, o tých zlých bankárov Wall Streetu, hlavný predstaviteľ Gekop, ktorý určite nedá sa povedať, že by bol sociálny demokrat, tak ten použil presne tento názov, toto slovo chamtivosť. A teraz to prevediem do ľudskej reči. Do ľudskej reči, čo sa udialo alebo čo sa udialo, povedzme aj s návrhom tohto zákona a vôbec s pripomienkami, ktoré boli pre mňa až fascinujúce až veľmi prekvapujúce. Pán Kollár, vy ako bývalý bankár, predsa mali by ste vedieť o tom, skadiaľ pochádzala ziskovosť bánk, povedzme pred tým ako sme zaviedli euro. Prečo dnes stoja hypotekárne úvery toľko ako hovoríte. Ja si osobne myslím, že ziskovosť poklesla práve tým, že sme zaviedli euro a práve tým a nie tým, že sa zaviedlo férové prostredie. Pán poslanec Fořt to presne povedal, kde je to férové prostredie, kde je to férové podnikateľské prostredie, o ktorom tu voláme. Tým, že Ficova vláda zaviedla rovnaké prostredie, rovnaké daňové prostredie aj pre banky, aj pre podnikateľské subjekty, to sa vám zdá byť ako zlý výsledok riešenia veci? Ja nerozumiem tomu, prečo by mali mať banky privilegované postavenie, pokiaľ sa týka tvorby opravných položiek. Veď to bolo doslova riešenie optimalizácie daňových príjmov pre bankový sektor, a to vidieť veľmi jasne a veľmi plasticky vidieť na obraze toho, akým spôsobom boli bankové doby, priznávali dane z príjmu do roku 2008 a po roku 2008. Ja tu mám štatistiky a tie hovoria jasnou rečou, zdvojnásobili, zdvojnásobili sa daňové povinnosti týchto bánk. Oukej, daňové povinnosti je daň, ktorú vyplatím zo zisku, je to veľká diskusia o tom, aká by mala byť ziskovosť týchto bánk. Ziskovosť bánk po zdanení, lebo to sa týka niečo, čo sa zaplatí ako daň z príjmu. Ako teraz chápem tomu to, že vlastník bánk povie, že ja chcem ziskovosť 20 % a vy urobte všetko preto, aby ste ju jednoducho dosiahli. Tak sa vlastne toto celé deje a banky nastavia parametre na to, aby zabezpečili túto ziskovosť. Ja sa aj vás pýtam, pán Kollár, akým spôsobom chcete reagovať na to, keď budete vy predkladať tento zákon, lebo som hlboko tak ako tu stojím presvedčený, že predložíte identický zákon, ale tam možno nebude suma 0,7 % ale bude tam 0,0 neviem koľko alebo 0,1, to už si môžeme vydiskutovať a dokonca pokiaľ viem Ministerstvo financií vôbec neprotestuje voči tomu, aby príjmy práve z tohto odôvodňovania bánk boli súčasťou rozpočtu verejných financií. Nie nato, aby jednoducho bol vytvorený fond, ktorý by ich chránil v budúcnosti v prípade rizík týchto bánk, už nehovoriac o tom, že predkladatelia dávajú do zákona alebo do návrhu zákona to, že tento alebo toto zriadenie fondu sa uskutoční potom, keď Slovensko dosiahne deficit pod 3 % HDP. Ja veľmi s úžasom počúvam to, akým spôsobom sa tu argumentuje, že všetko čo sa urobí v konečnom dôsledku sa prevezie na ťarchu obyvateľov. Veď vy vlastne potierate, vlastne aj filozofiu Európskej komisie, ktorá práve navrhla a zase hovorím baviť sa o 0,7, 0,1 alebo o percentuálne stále je to otázka prevedenia týchto poplatkov na ľudí. A som zvedavý, akým spôsobom sa postavíte k tomu, že Európska komisia chce navrhnúť nielen odôvodnenie, ale aj zdaňovanie bánk, a to bude ďalšia rana pre toto riešenie a vy znovu sa postavíte a očakávam od vás, že sa postavíte pred tých, pre toto kolégium, pre auditórium a poviete tak nie, my už teraz nebudeme to prenášať na ľudí, pretože v konečnom dôsledku predkladáme my tento zákon. Tento zákon je už iný a tento zákon už zdieľa všetky kritéria, ktoré boli na obhajobu bankového sektora. Ja som si dosť by som povedal oddiskutoval všetky veci, čo sa týka bánk a myslím si, že mali sme už niekoľko veľa jednaní aj s asociáciou bánk a myslím si, že sme našli riešenie, ktoré možno nie stále vyhovuje každému alebo bolo akceptovateľné. Ale to čo tu počúvam, je to všetko to, čo sa urobilo, dá sa povedať minimálne regulárne podmienky alebo vyrovnanie podmienok na finančnom trhu, čo sa týkalo povedzme tvorby opravných položiek, aby subjekt ako firma nemala iné podmienky ako má banka, ktorá môže si takýmto spôsobom optimalizovať zisk. Podľa vás je to riešenie to, že preto sa dvihli hypotekárne úvery alebo cena hypotekárneho financovania. Vy, ako bývalý bankár asi viete, že každá banka práve prejavovala ziskovosť tým, že bola slovenská koruna a na svojich forexových operáciách zarábala viac ako 30 %, viac ako tretina zisku pochádzala z týchto operácií. Viete veľmi dobre, že to nie je pravda, že práve tým, že sa vyrovnali tieto podmienky, že sa vyrovnali podmienky na trhu, čo si myslím, že je minimálne, minimálne rozumné a minimálne férové, ak hovoríme o férových podmienkach, tak dnes hovoríte o tom, že Ficova vláda len strašila zvýšením, teda daní pre banky, ale ak vy viete, že dane nie sú len priama výška daní, ale aj systém daňový, ktorý náhodou alebo predchádzajúca vláda pre rokom 2006 zanechala tzv. Ficovej vláde, tak si myslím, že by bolo férové tu povedať aj to b) a povedať pravdu týmto ľuďom, nie naopak. Práve Ficova vláda riešila ten systém, buď teda zdanenie alebo nájsť regulárne podmienky a myslím, že to bolo dobré a rozumné riešenie. Preto si myslím, že predkladaný návrh, či to bude teraz prijatý alebo o niekoľko mesiacov, je presne to isté fatálne riešenie ako keď sme tu riešili problém vytvorenia v rámci Európskej únie toho záchranného balíka, ktorý Slovensko muselo potom prijať v skrátenom legislatívnom konaní, lebo tak dlho sme o tom rozprávali, že až nakoniec bola prinútená vláda, minister financií, ktorý musel tento záchranný balík odsúhlasovať v skrátenom legislatívnom konaní. Dva mesiace sme o tom tu tĺkli, veľa sa o tom rozprávalo výraznou diskusiou, výrazným by som povedal, takými hereckými výkonmi, až nakoniec sme dospeli k tomu, že sme to museli prijať. Takisto som presvedčený, že ak takýto zákon prijmeme a dnes je len otázkou na to, že to pripravila opozícia, a že jednoducho tá zlá opozícia chce niečo zlé, lebo v konečnom dôsledku tieto všetky výdavky, ktoré budú v súvise s väčšími nákladmi banky tak či tak sa prevedú na obyvateľov alebo na ľudí. Ak je to tak, potom vlastne, potom je zbytočné, aby Európska komisia vôbec niečo len pripravovala, vôbec niečo pripravovala v oblasti odvodov, vôbec v oblasti platenia daní alebo zvýšenia daní, a to už teraz už môžem rozdiskutovať myslím, že je to veľmi odborná téma z akej oblasti by mali byť, ako či z transakcií, z rôznych ďalších. Ja by som nechcel zaťažovať toto auditórium, lebo je to odborná oblasť, ktorá myslím, že asi týchto ľudí nebude veľmi zaujímať. Ja ukončím túto diskusiu alebo tento môj príhovor na to, že ak máme predstavu o tom, že chceme pomôcť riešeniu vecí, chceme pomôcť aj rozpočtu a možno niekedy aj zbytočným zaťažovaním rôznych daní, ktoré dnes máme v daňových zákonoch a doslova musím povedať, že sme týmito daňovými zákonmi naštvali nielen ľudí, nielen zvýšenie DPH, my sme naštvali aj podnikateľov, my sme naštvali všetkých tých ľudí, relevantne na tomto trhu a stále rozprávame o zlepšovaní tzv. zlepšovaní podnikateľského prostredia. Naopak, myslím si, že takéto prijatie zákona možno umožní vláde otvoriť možnosť zlepšenia pozícií jednak pre ľudí, a jednak aj pre podnikateľskú oblasť Slovenska. Ďakujem pekne za pozornosť.