Blahová, Natália, poslankyňa NR SR (2011-07-11):
Ďakujem pekne, pán predseda. Vážené dámy, vážení páni, Zákonník práce je vskutku dôležitá pracovnoprávna norma. Mal by totiž upravovať vzťahy medzi zamestnancom a zamestnávateľom. Úplne zámerne používam formuláciu „mal by“, pretože túto funkciu neplní, tak ako by ju plniť mal. Zákonník práce podľahol zubu času, stal sa normou, ktorá neupravuje vzťahy medzi dvoma zmluvnými stranami, Zákonník normuje bez ohľadu na potreby konkrétneho zamestnávateľa či zamestnanca. Nezohľadňuje špecifiká ani jedného z nich, ale diktuje podmienky, práve tie podmienky, ktorých dohodnutie by malo byť v rukách dvoch zmluvných strán, zamestnávateľa a zamestnanca, pretože sú to práve oni, ktorým musia tieto podmienky vyhovovať. Vnáša do vzťahu dvoch zmluvných partnerov napätie a nesleduje vznik optimálneho riešenia. V zmluvnom vzťahu je totiž jediným vhodným riešením riešenie win-win. V trhovom prostredí má týmto obom, prirodzene, záležať na tom, aby v čo najlepšej miere naplnili požiadavky svojho partnera, pretože len tak ich vzájomná spolupráca bude efektívna a povedie k ziskom na oboch stranách. A to je ambíciou novelizácie Zákonníka práce. To, čo naša spoločnosť potrebuje, je skutočné partnerstvo medzi zamestnávateľom a zamestnancom. Preto chránime a bránime rovnocenným spôsobom záujmy oboch zmluvných strán. Dôverujeme týmto partnerom, že budú vedieť dosiahnuť spoločné ciele, pretože ich ciele sú napriek zdaniam totožné. Zamestnávateľ i zamestnanec, obaja potrebujú prosperujúcu efektívnu firmu či organizáciu, ktorá bude plniť svoju funkciu, ktorá bude generovať zisk, ktorý bude deliť medzi svojich zamestnancov. Legislatívny rámec vytvára základy rozvoja podnikateľského prostredia a garantuje ochranu podnikateľských aktivít. Som presvedčená o tom, že bude pozitívnym signálom pre zahraničných, ale i domácich investorov. Novelizovaný Zákonník práce vyvoláva podmienky pre vznik nových pracovných miest, vytvára flexibilnejšie podmienky pre zamestnávateľov, ale i zamestnancov, čím podmieňuje produktivitu práce a ekonomický rast. A to bude profitom i pre všetkých občanov. I napr. pozmeňujúci návrh, ktorý odznel v piatok a na ktorého podpore sa koaličné spektrum zhodlo, odbrzďuje falošné a negatívne vplyvy spolitizovaných odborových organizácií, ktoré nemajú nič spoločné so záujmami zamestnancov. Médiá uviedli pred voľbami v roku 2010 túto správu: „Konfederácia odborových zväzov vyzve svojich členov, aby v nasledujúcich parlamentných voľbách volili stranu SMER.“ Na dnešnej tlačovej konferencii pri príležitosti podpisu dohody o spolupráci medzi stranou SMER a Konfederáciou odborových zväzov o tom informoval prezident Konfederácie odborových zväzov Miroslav Gazdík. Dohodu podpísali šéfovia oboch subjektov Robert Fico a Miroslav Gazdík. „K podpisu dohody sme pristúpili po štvorročnej pozitívnej spolupráci,“ povedal prezident KOZ. Dôvodom opätovného podpísania zmluvy je podľa jeho slov blízkosť programov oboch subjektov. Je tu spoločný záväzok. „V prípade účasti v budúcej vládnej koalícii využijeme svoje poznatky pri výbere kandidáta na post ministra práce, sociálnych vecí a rodiny,“ informoval predseda vtedajšej vlády. Odbory defraudovali svoju vlastnú hodnotu i poslanie, keď sa zapredali podpísaním zmluvy s politickou stranou SMER. Tá opakovane zneužívala odborársku platformu na predvolebný boj. Za to si odbory kúpili neodôvodnené rozšírenie právomocí, ktoré nepochádzajú od zamestnancov. Chceme odbory, ale také, ktoré by skutočne reprezentovali hlas zamestnancov. Chceme odbory, ale nie neviestky, ktoré vymenia svoju prapodstatu za to, že budú mať spoluúčasť na moci. Iba tak sa totiž mohlo stať napr. to, že ak sa dnes v tisícovej firme rozhodnú traja kamaráti, že založia odbory, majú právo požívať výhody odborárskych bossov a hlavne rozhodovať a uzatvárať kolektívne zmluvy v mene ostatných 997 zamestnancov, ktorí vôbec nemusia tušiť to, že o nich hovorí niekto, kto sa ich na ich názor nikdy nepýtal. Pozmeňujúci návrh súčasný právny stav mení tak, že iba v prípade, ak bude mať odborová organizácia aspoň 30-percentnú podporu zamestnancov bude môcť vyjednávať podmienky pre všetkých. Keby sme chceli byť spravodliví, požadovali by sme, aby mohli odbory hovoriť za všetkých iba v prípade, ak by ich podporovala nadpolovičná väčšina zamestnancov. Rozhodovať budú predsa o všetkých. My však zotrvávame v nádeji, že odbory snáď opustia svoju politickú líniu a pretransformujú sa konečne po dvadsiatich rokoch z Revolučného odborového hnutia na solídnych sociálnych partnerov, s ktorými sa dá viesť konštruktívny a rozumný dialóg. Dovoľte teda, aby som predstavila i môj pozmeňujúci návrh. Pozostáva z dvoch bodov. Prvý bod vychádza z transpozície smernice. Návrh zdokonaľuje pôvodné znenie zákona v zmysle ochrany tehotných žien a dojčiacich matiek v rámci skúšobnej doby. Tehotenstvo a materstvo nemôže byť v žiadnom prípade dôvodovom prepustenia zamestnankyne. Prepustenie tejto zamestnankyne môže nastať len vo výnimočných prípadoch a odôvodnených prípadoch a musí byť náležite písomne zdôvodnené. Druhý bod je zmenou týkajúcou sa nočnej práce. V súčasnom právnom stave by totiž nemalo legálne jestvovať povolanie ako napr. nočný strážnik. Legislatíva totiž zakazuje vykonávať nočnú prácu dlhšie ako dva po sebe nasledujúce týždne. Čo to znamená pre zamestnanca? Že svoju nočnú službu, o ktorú má záujem a na ktorú bol prijatý, môže vykonávať len dva týždne. Potom ho zamestnávateľ musí prideliť aj proti jeho vôli na dennú prácu. Dôchodca či študent, ktorý si chce takto privyrobiť, tým stratí o prácu záujem, pretože má počas dňa iné záujmy. Zamestnávateľ musí teda na nočnú prácu prideliť zamestnancov, ktorí boli pôvodne prijatí na dennú prácu. Nespokojnosť je teda na všetkých stranách. Pozmeňujúcim návrhom bude teda umožnené písomnou dohodou medzi zamestnávateľom a zamestnancom rozvrhnúť pracovný čas tak, aby vyhovoval obom. S dovolením prednesiem pozmeňujúci návrh. Vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 311/2001 Z. z. Zákonník práce v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňanú niektoré zákony, sa mení a dopĺňa takto: Bod 1. V článku I novelizačný bod 47 znie: „V § 72 odsek 1 znie: „V skúšobnej dobe môže zamestnávateľ a zamestnanec skončiť pracovný pomer písomne z akéhokoľvek dôvodu alebo bez uvedenia dôvodu, ak ďalej nie je ustanovené inak. Zamestnávateľ môže skončiť pracovný pomer v skúšobnej dobe s tehotnou ženou, matkou do konca deviateho mesiaca po pôrode a dojčiacou matkou len písomne, vo výnimočných prípadoch, ktoré nesúvisia s jej tehotenstvom alebo materstvom, a musí ukončenie náležite písomne odôvodniť, inak je neplatné.“.“ Odôvodnenie. Navrhuje sa upraviť znenie § 72 ods. 1, ktoré lepšie vystihuje znenie čl. 10 odseku 1 a 2 smernice 92/85/EHS, ako aj článku 6 Dohovoru MOP č. 183. Bod 2. V článku I sa za novelizačný bod 65 vkladá novelizačný bod 66, ktorý znie: „V § 90 ods. 8 štvrtá veta znie: „Ak sa zamestnávateľ písomne nedohodne so zamestnancom inak, zamestnávateľ nemôže rozvrhnúť pracovný čas tak, aby zamestnanec pracoval v nočných zmenách dva týždne po sebe nasledujúcich, okrem prípadu, ak povaha práce alebo podmienky prevádzky neumožňujú rozvrhnúť pracovný čas inak.“.“ V súvislosti s navrhovanou zmenou je potrebné v článku I prečíslovať novelizačné body. Navrhovanú zmenu je nevyhnutné zohľadniť aj v článku VI o účinnosti. Odôvodnenie. Doterajšia právna úprava bránila zamestnancovi vybrať si druh a čas pracovnej zmeny, a to i v prípade, že zamestnávateľ bol ochotný mu v tomto smere vyhovieť. Ak zamestnanec pokladal za svoju primárnu činnosť napr. štúdium a prácu v nočnej zmene považoval za sekundárnu činnosť, vyplývajúc z platnej legislatívy zamestnávateľ bol povinný prideľovať takémuto zamestnancovi prácu v dennej zmene, o ktorú tento nemal záujem, preto sa pracovného miesta vzdal. Zamestnávateľ teda musel prideliť prácu v nočnej zmene zamestnancovi, ktorý bol pôvodne prijímaný na prácu v dennej zmene a o prácu v nočnej zmene nemal záujem. Navrhovaná právna úprava dáva slobodu zamestnancovi, aby po dohode so zamestnávateľom pracoval v nočnej zmene i po dobu dvoch za sebou nasledujúcich týždňov. Dovolím si tiež predniesť, to odznel pozmeňujúci návrh, ale dovolím si to tiež, jeden procedurálny návrh. Gestorský výbor odporučil dať hlasovať o jednotlivých bodoch spoločnej správy v dvoch skupinách. Prvá skupina obsahuje návrhy, ktoré výbor odporúča na schválenie. Druhá skupina obsahuje tie návrhy, ktoré výbor neodporúča schváliť. Napriek odporúčaniu výboru žiadam vyňať na osobitné hlasovanie štyri body, bod 8, bod 27 a body 34 a 45 spoločne, nakoľko spolu súvisia. Predpokladám, že stanovisko k bodu 8 prednesú kolegovia. Ak dovolíte zdôvodnila by som vyňatie bodu 27. Pod týmto bodom spoločnej správy sa skrýva spoločný návrh pána poslanca Brocku a pani poslankyne Tomanovej o zákaze predaja vo sviatočné dni. Apelujem na kolegyne a kolegov, aby dôsledne zvážili podporu tohto návrhu. Za poslanecký klub strany SaS si dovolím deklarovať, že túto zmenu nepodporíme. Máme na to niekoľko vážnych argumentov. Pre tak závažný krok absentuje v návrhu analýza dopadu na hospodárske prostredie. Štátne sviatky tvoria totiž 4 % z celoročnej prevádzky maloobchodu. To znamená, že presadenie návrhu by zvýšilo nezamestnanosť, nakoľko maloobchod by musel prepustiť približne 4 % svojich zamestnancov a vyvolaný dopad na ďalšie, najmä obslužné služby maloobchodu, by bol tiež významný. Treba mať na zreteli negatívny dopad na ekonomiku krajiny, časť nakupujúcich, a teda i financií sa potom presunie za hranice, napr. do susednej Českej republiky. Menší objem nákupov by vo výrobno-dodávateľskom reťazci zasiahol všetkých. Do úvahy berme nižší objem výroby, nižšie odvedenú DPH, dane, odvody a podobne. Zdá sa, že návrhom sa ide pomáhať zamestnaným ženám, aby mohli vo sviatok zostať so svojimi rodinami. Má to však dva háčiky, z nich prvý háčik, že ženy nie sú zamestnané len v maloobchode, prečo teda nemyslíme rovnako na ženy servírky, na ženy kuchárky, na ženy na čerpacích staniciach, na ženy kaderníčky, na ženy uvádzačky v kinách alebo v divadlách. A druhým háčikom je, že pred navrhovanou zmenou nikto neurobil seriózny prieskum, nikto sa týchto žien nespýtal, či sú naozaj proti tomu, aby chodili vo sviatok do práce. Podľa platného Zákonníka práce je totiž zamestnávateľ zamestnancovi povinný priplácať 50 % ku mzde počas práce vo sviatok. A na základe kolektívnej zmluvy často zamestnávatelia priplácajú až 100 % svojim zamestnancom. Čiže ak robí žena jeden deň vo sviatok, tak zarobí toľko ako za dva bežné dni. Preto hlavne mladí ľudia, ktorí majú rodiny, tieto pracovné zmeny vyslovene žiadajú. Tento návrh vysiela tiež zlý signál smerom k verejnosti, pretože alkohol, cigarety alebo benzín by boli týmto návrhom povýšené na predaj chleba, mlieka alebo zeleniny. Alkohol v krčme alebo benzín na čerpacej stanici si tak rodina bude môcť kúpiť, ale ak im doma bude chýbať chlieb alebo maslo, budú musieť prečkať do ďalšieho dňa. Z menovaného vyplýva, že k tejto téme absentovala spoločenská diskusia, ktorá sa pýta oprávnene, keďže ide o zásah do kvality života všetkých obyvateľov. Pripomeňme si, že nejde o cirkevné sviatky, ale o štátne sviatky, ktorých je v sumári štrnásť ročne. Ide o dni ako napr. 1. a 8. máj, 17. november, 1. september a tak ďalej. K ďalším bodom na vyňatie na samostatné hlasovanie. Ide o body 34 a 45, o ktorých poprosím hlasovať spoločne. V bode 34 ide o zavádzanie noriem spotreby práce, kde je súčasný komplikovaný proces nahradený nezaťažujúcim. Súčasné znenie § 133 ods. 3 predstavuje nadbytočnú záťaž pre zamestnávateľa, ktorému samotnému z princípu záleží na primeranom nastavení noriem. Bod 45 sa týka zmeny v zákone o inšpekcii práce, kde sa vypúšťa z povinnosti inšpektorátu rozhodovanie o normách práce. Vážené dámy, vážení páni, Zákonník práce sa práve v týchto chvíľach stáva modernou flexibilnou normou, ktorá bude na prospech zamestnávateľov, zamestnancov, ale i celého nášho národného hospodárstva. Prosím vás preto o podporu jednotlivých pozmeňujúcich návrhov, ale i podporu celého Zákonníka práce. Ďakujem pekne za pozornosť.