Baška, Jaroslav, poslanec NR SR (2017-09-08):
Ďakujem veľmi pekne za slovo. Vážený pán predsedajúci, vážené kolegyne, kolegovia, ja troška zmiernim ten tón. Jedná sa predsa o odborné veci a budem sa aj týchto odborných vecí naozaj držať. Môj príspevok som si rozdelil na také tri časti, že dôvod, prečo to robíme, odkiaľ zobrať peniaze a niečo poviem aj o kontrole na záver. Ale začnem tým alebo nadviažem na to, čo povedal pán kolega Podmanický a to, čo hovorila aj pani poslankyňa Jurinová. Tá debata tu bola. Ja som sa tejto debaty, odbornej debaty o uvoľnení dlhovej brzdy zúčastnil. Pozýval na to vlastne ten týždenník, týždenník Trend. Konalo sa to teraz cez leto tu v Bratislave. Osobne som na tejto diskusii, diskusii bol. Boli tam aj kolegovia vaši, aj kolegovia z opozície a ďalší koaliční poslanci Národnej rady Slovenskej republiky, kde nám jasne povedal pán minister financií, ako by si vedel predstaviť uvoľnenie tejto dlhovej brzdy, ale o tom budem hovoriť, hovoriť neskôr. A som rád, že táto diskusia tu v parlamente aj na pôde Národnej rady Slovenskej republiky je, že sme vytvorili takýto priestor. A kľudne to, čo povedal aj kolega Podmanický, kľudne to presuňme, diskutujme o tom v októbri, novembri, diskutujme o tom na budúci rok, pretože tá diskusia je naozaj, naozaj veľmi dôležitá. Ak by sme to nemysleli vážne, že to chceme prediskutovať, že je to naozaj ústavný zákon, že nemáme na to 90 hlasov, tak rovno predložíme novelu tohto ústavného zákona o dlhovej brzde a o tom budeme rovno diskutovať. Takže myslím, že ten priestor sme práve vytvorili práve návrhom na toto uznesenie, ktoré, pevne verím, prijmeme. A môžeme o tom diskutovať kľudne aj po štvrtom, aj po 4. novembri. Čo je dôvodom, dôvodom uvoľnenia dlhovej brzdy a trošku budem hájiť aj záujmy ministerstva alebo obhajovať kroky ministerstva dopravy a Národnej diaľničnej spoločnosti, pretože teraz tu nikto z tohto rezortu ani z Národnej diaľničnej spoločnosti nie je. Dôvodom sú naozaj cesty, pretože za tie posledné roky sa intenzita na cestách I., II. triedy, ale aj na diaľniciach a rýchlostných cestách naozaj enormne zvýšila. A je to spôsobené hlavne tým, že keď to porovnávam s minulosťou, ja to hovorím dosť často, keď chodím, chodím medzi ľudí a porovnávam to, tak kedysi v minulosti malo auto možno každá desiata rodina, osobné auto. Teraz každá rodina má možno jedno, dve, tri autá. Niekedy tých áut je viac, ako rodinných príslušníkov. Ja už hovorím, že pomaly aj pes má svoje auto. A pribudla naozaj nákladná doprava. Je to zase štruktúrou toho priemyslu, ktorý tu na Slovensku, na Slovensku je. A je to hlavne na západe, na západe Slovenska, kde pribudli automobilky. Dodávatelia pre automobilový priemysel, ktorí si vyžadujú naozaj dodávky komponentov pre tieto automobilky načas a preto sa aj tie sklady, ktoré mali tie jednotlivé firmy, porušili, pretože načo máte peniaze v zásobách na skladoch, a presunuli všetky tieto sklady na kolesá na naše diaľnice, na rýchlostné cesty a na cesty I. triedy, ktoré sú naozaj najviac, najviac zaťažené. Takže tá intenzita sa naozaj zvýšila a nieže nestíhame stavať nové diaľnice a rýchlostné cesty, ale nestíhame ani opravovať tie súčasné, súčasné cesty. Ministerstvo dopravy a Národná diaľničná spoločnosť nemôže začať prípravu tých ciest, na ktoré nemá aj dlhodobý výhľad, dlhodobo výhľad krytia financiami. Tá príprava, hovorilo sa, že je okolo štyroch, piatich rokov, záleží na tom, či ten úsek tej stavby je zložitejší, náročnejší a hlavne teda aj v posudzovaní na vplyvov na životné prostredie a nemôže teda Národná diaľničná spoločnosť, keď nemá dlhodobo naplánované finančné prostriedky, resp. ministerstvo dopravy v štátnom rozpočte nemôže začať ani s touto, ani s touto prípravou. Hovorili ste, že finančné prostriedky vieme získať tým, že budeme šetrnejšie alebo úspornejšie stavať diaľnice. No ja si pamätám, keď bol jeden minister dopravy aj podpredseda vlády, kde si to zobral ako za svoju agendu, že zníži náklady na výstavbu diaľnic, dokonca veľakrát sa išlo pod štátnu expertízu, veľakrát sa išlo pod súhlasy alebo pod odobrenia dokumentácií nákladov na tieto, na túto výstavbu týchto diaľnic aj pod to, čo už odobril JASPERS. Vy si myslíte, že, hovoríte, že sa tu kradne pri výstavbe, že sú štvornásobne predražené, tak dajte normálne trestné oznámenia či už na políciu, alebo dajte to na prokuratúru a nech to prešetria. Nech to prešetrí OLAF, nech to prešetria ďalšie, ďalšie orgány, ktoré nám tieto finančné prostriedky, ktoré strážia tieto finančné prostriedky aj z Bruselu. Myslíte si, že JASPERS vo Viedni by dovolil financovať niektoré úseky diaľnic alebo rýchlostných ciest, ak by to nebolo v poriadku? JASPERS je na to, aby strážil naozaj peniaze, peniaze európskej, Európskej únie. To, čo hovorí ministerstvo dopravy a bolo to aj na tej konferencii, kde bol aj minister financií, naozaj tie finančné prostriedky nemáme. Nemáme, nemáme ich v štátnom rozpočte, eurofondy sú vyčerpané, teda toto obdobie, programovacie, je vyčerpané na výstavbu diaľnic, čiže do roku 2020. Čo bude po roku 2020 s eurofondami, zatiaľ asi nikto, nikto nevie, či dostaneme ďalšie peniaze alebo nedostaneme. PPP projekty, aká diskusia a veľká debata bola, že však nerobme to ani cez PPP projekty. No tak asi by sa nezačala ani výstavba obchvatu, obchvatu Bratislavy a pokračovanie rýchlostnej cesty R7 na dunajskú, na Dunajskú Stredu. Čiže tie peniaze odkiaľ vziať? Je jasné, je tu asi iba tá jedna možnosť teraz urobiť niečo s ústavným zákonom o dlhovej brzde. Bolo tu už dnes spomínané viackrát, ako tento zákon, ústavný, vznikal a hovoril to aj minister Kažimír na tejto konferencii, že to bolo v čase, keď bola kríza a mali sme ich naozaj ako Slovenská republika presvedčiť partnerov aj v Európskej únii, aj bankové inštitúcie, že sme naozaj zodpovedný partner, že sa vieme správať zodpovedne a racionálne. Preto prišli títo odborníci s takýmto návrhom ústavného zákona a oslovili, a oslovili aj opozíciu aj koalíciu. Začalo sa to, keď my sme boli vo vláde v roku 2009, táto debata a ten ústavný zákon sa prijal v roku 2011. Takže prešlo to cez dve, cez dve vlády a som rád, že tento zákon sa vtedy prijal. Niektoré veci sa ale od toho roku 2011 zmenili a myslím si, že je tu priestor na to, aby sa zmenili aj niektoré veci v tomto ústavnom zákone o dlhovej brzde. Minister financií hovoril o troch takých alternatívach. Ja ich naozaj len v krátkosti, v krátkosti poviem, keďže máme hovoriť a boli sme vyzvaní, aby sme hovorili aj odborne k týmto veciam, hovoril ako prvú alternatívu prechod na čistý, na čistý dlh. O druhej alternatíve hovoril ako zachovanie toho hrubého dlhu, že budeme vykazovať teda hrubý dlh, ale so zrušením toho vyklesávania, čiže klesania sankčných pásiem v tých ďalších rokoch tak, ako je to v ústavnom zákone. A tretím, treťou alternatívou bola investičná výnimka, ktorá sa vôbec teda nepáči ministrovi ani ďalším odborníkom, ktorí v tejto odbornej diskusii cez leto v Bratislave, v Bratislave vystúpili. Ako tá najschodnejšia alternatíva sa javí prechod na čistý, na čistý dlh. Čiže je to hrubý dlh mínus likvidné finančné aktíva. Len teraz tie zdroje, alebo v tom júli, keď sme mali tú, keď bola tá konferencia, tie zdroje na účtoch Slovenskej republiky boli vo výške takmer 5 miliárd, alebo sa dokážu vygenerovať do výšky 5 mld. eur za rok, záleží na tom, akým spôsobom, samozrejme, aj samosprávy rozpočtujú svoje výdavky a som rád, že takýmto spôsobom minister financií predložil tieto tri alternatívy a povedal aj jasnú vec, tak ako to bolo v roku 2009 a 2011 v parlamente, keď sa schvaľoval tento ústavný zákon o dlhovej brzde, nechal to na poslancov, nechal to na koalíciu a opozíciu, nech sa na zmene tohto ústavného zákona, zákona zhodne. Povedal, on už k tejto téme vystupovať nebude. Tak som rád, že táto debata a diskusia sa otvorila tu na pôde, práve na pôde Národnej rady, na pôde parlamentu a myslím si, že je treba byť pripravený aj mať mechanizmus na príležitosti, ktoré môže mať Slovenská republika. A hovorilo sa, nemusia to byť teda len cesty, prioritné cesty, výstavba diaľnic a rýchlostných ciest, ale môžu to byť naozaj zaujímavé príležitosti pre Slovenskú republiku, ktoré ju v budúcnosti môžu, môžu posunúť, posunúť ďalej. (Zaznel zvuk časomeru.) Uf, rýchlo, tak ku kontrole potom ešte možno vo faktickej.