Zemanová, Anna, poslankyňa NR SR (2019-05-16):
Ďakujem pekne za slovo. Vážený pán predseda, kolegovia, kolegyne, s mojimi kolegami poslancami predkladám návrh na prijatie uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky ku situácii v lesnom hospodárstve a pôdohospodárstve. Rada by som na úvod svojho slova prečítala tento návrh uznesenia, pretože od toho sa bude vlastne odvíjať tá ďalšia diskusia. Národná rada Slovenskej republiky po prerokovaní situácie v lesnom hospodárstve a pôdohospodárstve podľa čl. 86 písm. h) Ústavy Slovenskej republiky sa uzniesla, že A. konštatuje, že lesné hospodárstvo a poľnohospodárstvo sú kľúčové pre udržanie rovnováhy v krajine a vyžadujú si mimoriadnu pozornosť vlády Slovenskej republiky aj Národnej rady Slovenskej republiky, B. žiada vládu Slovenskej republiky, aby prijala opatrenia na dôsledné dodržiavanie zásad vo vláde schválenom Národnom lesníckom programe uznesením č. 549 z 27. 6. 2007 a o ich prijatí predložila Národnej rade Slovenskej republiky správu, B.2 aby predložila Národnej rade Slovenskej republiky správu o konkrétnych opatreniach na dosiahnutie cieľa č. 15 Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj, ktorú vláda Slovenskej republiky schválila uznesením č. 350/2017 z roku 2017, B.3. aby predložila Národnej rade Slovenskej republiky správu o prijatých a zrealizovaných opatreniach v lokalitách svetového dedičstva UNESCO Staré bukové lesy a bukové pralesy Karpát a iných regiónov Európy, B.4. aby predložila Národnej rade Slovenskej republiky správu o opatreniach na zvýšenie transparentnosti s poskytovaním priamych platieb a agrodotácií. Termín predloženia týchto správ do Národnej rady do konca novembra 2019. Odôvodnenie. Návrh na prijatie uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky... Je dôležité poznať aktuálne fakty, ktoré nás ako navrhovateľov viedli k predloženiu tohto materiálu na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky. Gabriela Matečná, podpredsedníčka vlády a ministerka pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky, sa začiatkom mesiaca apríl zúčastnila zasadnutia Rady EÚ pre poľnohospodárstvo a rybolov (AGRIFISH), o ktorej informovala aj vo svojej tlačovej správe. Uvádza sa v nej, že európski ministri okrem budúcnosti poľnohospodárstva venovali pozornosť aj opatreniam v boji proti odlesňovaniu a degradácii lesov na globálnej úrovni. Okrem rozširovania pôdy na poľnohospodársku produkciu, ktorá je najvýznamnejšou príčinou tohto javu, sa medzi ďalšie významné faktory radia záber pôdy na výstavbu sídelnej a dopravnej infraštruktúry a ťažba dreva spôsobom, ktorý sa vymyká konceptu udržateľného hospodárenia v lesoch. V tlačovej správe ministerka Gabriela Matečná uviedla, že: „Sme si plne vedomí, že v prípade globálneho odlesňovania a degradácie lesov ide o problematiku, ktorá si vyžaduje komplexnejšie prístupy najmä v rozvojových krajinách. Slovenská republika podporuje zámer zabezpečenia udržateľného pestovania poľnohospodárskych komodít v krajinách, kde sa pestujú, a kde je veľká pravdepodobnosť, že ich pestovanie nie je udržateľné a kde následkom toho prichádza k odlesňovaniu.“ Súčasťou programu slovenskej delegácie v Luxemburgu bolo aj podpísanie ministerskej deklarácie Slovenska, Poľska a Českej republiky k smernici o obnoviteľných zdrojoch energie po roku 2020. Citujem: „Zmena klimatických podmienok sa bytostne dotýka každého z nás, európskych farmárov nevynímajúc. Považujeme za nevyhnutné globálnemu otepľovaniu radikálne sa postaviť a zmierňovať jeho“ dobaty, „dopady. Som presvedčená,“ citujem pani ministerku, „že neexistuje iné riešenie ako zintenzívnenie úsilia jednotlivých sektorov, nájdenie synergií medzi nimi a rýchla aplikácia účinných opatrení do praxe. Naša deklarácia práve takéto synergické riešenie podporuje. Európsky agrosektor jedinečným spôsobom prispieva k znižovaniu emisií množstvom existujúcich opatrení. Prostredníctvom trvalo udržateľnej produkcie surovín podporuje výrobu a plošné zavádzanie obnoviteľných zdrojov energií, ako napríklad biopalív,“ zakončila ministerka Gabriela Matečná. Tu by som chcela podotknúť, že je zrejmé, že podpredsedníčka vlády SR Gabriela Matečná nevníma dostatočne vážne situáciu v lesnom hospodárstve a pôdohospodárstve a za dôležitejšie vníma prijímať opatrenia v rozvojových krajinách ako u nás na Slovensku. Vyhlásenia agrorezortu nekorešpondujú s realitou, o čom svedčia aj mohutné protesty verejnosti, ktorá veľmi citlivo vníma enormné zásahy do krajiny, ako sú plošné výruby lesov, degradácia pôdy a zásahy do lesnej i poľnohospodárskej krajiny spôsobujúce sucho, mikroklimatické zmeny a tým súvisiace zmeny vo vodnej bilancii. Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky každoročne predkladá vláde Slovenskej republiky správu o lesnom hospodárstve, avšak bez prijatia opatrení, ktoré by mali dosiahnuť ciele stanovené v medzinárodných záväzkoch, ako aj úlohy stanovené vládou Slovenskej republiky. Napríklad rok 2020 má byť rokom, kedy sa Slovensko zaviazalo prijatím rezolúcie Valného zhromaždenia OSN zo dňa 25. septembra 2015, ktoré prijalo záverečný dokument samitu Organizácie Spojených národov pre prijatie agendy udržateľného rozvoja po roku 2015. Táto sa volá „Transformujeme náš svet: Agenda 2030 pre udržateľný rozvoj“. V tejto rezolúcii je cieľ č. 15, v ktorom sa jednoznačne uvádza: „Do roku 2020“, to je budúci rok, „presadzovať implementáciu udržateľného obhospodarovania všetkých typov lesa, zastaviť odlesňovanie, obnoviť zničené lesy a podstatne zvýšiť zalesňovanie a opätovné zalesňovanie na celosvetovej úrovni.“ Už len tento jeden cieľ by mal podpredsedníčku vlády mobilizovať k prijatiu zásadných opatrení. To isté sa týka aj ďalšieho podpredsedu vlády a ministra životného prostredia Lászlóa Solymosa, ktorý sa uvedenej problematike vyhýba úplne. Svojich práv sa oprávnene domáhajú aj súkromní vlastníci lesa, ktorí nežiadajú nič neobyčajné, len jasné a administratívne jednoduchšie pravidlá tak, aby vlastníci, správcovia a obhospodarovatelia pozemkov v chránených územiach sa stali partnermi pre ochranu prírody v chránených územiach. Viac ako 42-tisíc ľudí podpísalo výzvu „A DOSŤ! pani ministerka“. Ľudia sú sklamaní, nahnevaní a nechcú už ďalej tolerovať súčasný stav, preto vo svojej výzve žiadali predsedu vlády Slovenskej republiky, aby navrhol prezidentovi Slovenskej republiky bezodkladné odvolanie Gabriely Matečnej z postu ministerky. Za hlavný dôvod jej odvolania považujú negatívne dopady zlých a nekompetentných rozhodnutí v pôdohospodárskom rezorte, za ktoré nám hrozia už aj medzinárodné sankcie. Vo svojej výzve uvádzajú, že situácia v našej krajine sa stále zhoršuje, a netýka sa to len chránených území, ale aj lesov a poľnohospodárskej krajiny. Odlesnené stovky hektárov lesa sú realitou a iba ťažko sa prijímajú zdôvodnenia živelnými biotickými alebo abiotickými kalamitami. Slovensko čelí šetreniu Európskej komisie pre nedostatočnú ochranu prírody v lesoch.	Ľahostajný a formalistický prístup je vidno aj z odpovede ministra zahraničných vecí Miroslava Lajčáka na moju interpeláciu vo veci požiadavky na zverejnenie odpovede pre Európsku komisiu. Je prirodzenou požiadavkou verejnosti, aby došlo k obmedzeniu ťažby do doby ukončenia šetrenia Európskou komisiou. Podpredsedníčka vlády a ministerka Matečná na medzinárodných fórach deklaruje záujem o množstvo..., a množstvo opatrení, ktoré agrorezort zavádza, avšak tie nie sú účinné a dostatočné na zvládnutie kritickej situácie v lesnom hospodárstve a pôdohospodárstve. Nadmerná ťažba, zvlášť tzv. náhodná, a výstavba lesných ciest významne zväčšuje riziko povodní a sucha, zrýchľuje eróziu a ďalšie druhy deštrukcie pôdy, prispieva k zanášaniu a inému narušovaniu vodných ekosystémov, k zvyšovaniu koncentrácie skleníkových plynov v atmosfére, rozdrobuje väčšie funkčné celky lesného vnútra, narušuje alebo ničí mnohé biologické celky, narušuje populácie a biotopy mnohých druhov živočíchov i rastlín, mení zloženie spoločenstiev, bráni prirodzenej obnove vegetácie, uľahčuje kolonizáciu inváznymi druhmi, mení vlastnosti pôdy a zásoby pôdnych živín a mení aj vzorce rozmanitosti krajiny a jej charakteristický ráz. Otvorený je aj škandál s lokalitou Karpatské bukové pralesy, ktorá bola v roku 2007 zapísaná na Zoznam svetového dedičstva UNESCO ako ukážka zvyškov pralesov v cezhraničnom regióne Slovenska a Ukrajiny. Výbor svetového dedičstva na svojom 41. zasadnutí v Krakove ešte v júli 2017 opätovne upozornil Slovenskú republiku na viaceré pretrvávajúce problémy a uložil do 1. februára 2018, teraz, myslím, máme máj 2019, vykonať opatrenia a predložiť správu vrátane návrhu úpravy hraníc slovenských komponentov lokality a ich nárazníkových zón. V nadväznosti na závery prijaté Výborom svetového dedičstva schválila vláda Slovenskej republiky dňa 16. augusta 2017 spoločný informatívny materiál, v ktorom sa uznesením č. 382 z toho istého dňa dotknuté rezorty zaviazali k vypracovaniu komplexného návrhu opatrení na zabezpečenie odporúčaní Výboru svetového dedičstva UNESCO v zmysle záverov jeho 41. zasadnutia v Krakove. Doteraz ale konkrétne opatrenia neboli zrealizované. Nespokojnosť verejnosti, konkrétne farmárov sa týka aj nedostatočných opatrení s poskytovaním priamych platieb a ďalších agrodotácií. Naďalej nie sú zverejňovaní žiadatelia o priame platby s uvedením právneho titulu k pôde a požiadavky na nájom štátnej pôdy. Slovensko zažilo opakované protesty farmárov. Mnohé z ich požiadaviek sú oprávnené. Po 30 rokoch od Nežnej revolúcie nie sú uskutočnené pozemkové úpravy. Sú avizované zmeny technických noriem a metodík na ich spracovanie. Z akého zadania budú zmeny vychádzať? Bude prvoradým cieľom rýchlosť alebo kvalita pozemkových úprav s tým, aby usporiadanie pozemkov pomohlo farmárom a k adaptácii krajiny na zmenu klímy? Zatiaľ nesplnenou požiadavkou je zvýšenie transparentnosti priamych platieb, ktoré by mali byť poskytnuté len tým, ktorí majú riadny právny titul k pôde. Dnes je posledný deň pre žiadateľov o priame platby a táto požiadavka tam nie je. Ďalšou z oprávnených požiadaviek farmárov je odstránenie subjektívneho hodnotenia projektov. Na zlú situáciu v agrorezorte poukázali aj dve kontrolné misie poslancov Európskeho parlamentu z výboru na kontrolu rozpočtu. Prvé odporúčanie tohto výboru je pozemková reforma ako nevyhnutné opatrenie pre vládu Slovenskej republiky. Ďalším poznatkom sú dvojité žiadosti na tú istú poľnohospodársku pôdu, tzv. križovanie žiadostí. Výbor CONT, to je ten výbor na kontrolu rozpočtu, odporúča zriadiť orgán, ktorý by toto riešil. Duplicita takýchto žiadostí je subvenčný podvod zo strany neoprávneného žiadateľa o priamu platbu. Orgány činné v trestnom konaní tieto problémy riešia v zdĺhavom časovom období a s neuspokojivými výsledkami. Výbor preto odporúča tiež zriadiť povinný register nájomných zmlúv. Strana SaS už pred rokom žiadala zriadenie verejného dostupného registra žiadostí o priame platby s uvedením právneho titulu k pôde. Ministerka Matečná ho neoprávnene spochybnila a ignoruje. Toto je len krátky výpočet dôvodov, pre ktoré je dôležité, aby sa problematikou podrobne zaoberala aj Národná rada Slovenskej republiky a vláda ju informovala v podrobných správach o prijatých opatreniach tak, ako bolo navrh..., ako je navrhnuté v navrhovanom uznesení. Ďakujem, pán podpredseda, vás poprosím, keby ste mohli otvoriť rozpravu potom po vystúpení.