I. Mikloš, podpredseda vlády a minister financií SR: (2003-06-25):
K rokovaniu o návrhu štátneho záverečného účtu v pléne parlamentu pristupujeme po jeho prerokovaní v jednotlivých parlamentných výboroch a v gestorskom výbore, výbore pre financie, rozpočet a menu. Výbory zodpovedne a z rôznych aspektov posúdili minuloročné hospodárenie vlády aj celej verejnej správy. Okrem materiálu, ktorý je predmetom dnešného rokovania, prerokovali aj záverečné účty rozpočtových kapitol, ktoré sú v zmysle zákona o rozpočtových pravidlách súčasťou štátneho záverečného účtu. Na ich rokovaniach sa za prítomnosti zástupcov ministerstva financií aj správcov rozpočtových kapitol objasnili  mnohé skutočnosti a otázky. Aj napriek tomu však predpokladám, že aj v pléne bude k tomuto dokumentu diskusia. Štátny záverečný účet je totiž nielen odpočtom hospodárenia vlády s prostriedkami štátneho rozpočtu, resp. v širšom slova zmysle hospodárenia s verejnými financiami, ale aj hospodársko-politickým dokumentom. Predložený materiál obsahuje po prvýkrát komplexné zhodnotenie hospodárenia všetkých zložiek verejnej správy, ktorých rozpočty tvoria verejný rozpočet. Obsahuje aj viaceré informácie, ktoré svojím charakterom prekračujú ročný rámec hodnotenia plnenia štátneho rozpočtu. Ide napr. o údaje o štátnych aktívach a pasívach, o stave vývoja zadlženosti vlády a verejnej správy, poskytnutých zárukách a tak ďalej. Štátny rozpočet na rok 2002 vychádzal z parametrov charakterizovaných predpokladaným tempom rastu HDP o 3,6 %, priemernou mierou inflácie 6,7 % a priemernou mierou nezamestnanosti 18,9 %. Údaje Štatistického úradu potvrdzujú, že skutočný vývoj bol priaznivejší, a to tak vo vzťahu k predpokladom pri tvorbe štátneho rozpočtu, ako aj vo vzťahu ku skutočnosti roku 2001, keď vlani sa zvýšil hrubý domáci produkt o 4,4 %, dosiahla priemerná miera inflácie len 3,3 % a priemerná miera nezamestnanosti 18,5 %, ale odvtedy v priebehu tohto roka sa rapídne znížila. Základné parametre štátneho, resp. verejného rozpočtu na rok 2002 boli určené zákonom o štátnom rozpočte. Cieľ dodržania deficitu na úrovni 3,5 % HDP sa mal zabezpečiť dosiahnutím, udržaním schodku na úrovni 38 mld. korún, miernymi schodkami v Sociálnej poisťovni a v zdravotných poisťovniach a obciach a vyrovnaným hospodárením v obidvoch privatizačných  fondoch a taktiež prebytkami v štátnych fondoch a v Národnom úrade práce. Zákon o štátnom rozpočte súčasne umožňoval zvýšiť takto rozpočtovaný schodok o 15,5 mld. korún, a to výdavkami na finančné krytie výnosov zo štátnych dlhopisov vydaných na účely reštrukturalizácie bánk do sumy 12,7 mld. korún. Rozpočtové zámery sa mali prakticky napĺňať v podmienkach, keď sa uskutočňovali viaceré reformné opatrenia vlády, ktoré mali priamy dopad na rozpočtové príjmy aj výdavky. Ide najmä o reformu verejnej správy, keď z pôsobnosti ústredných orgánov štátnej správy boli do pôsobnosti územných samospráv prevedené právomoci na úseku školstva, zdravotníctva, kultúry, sociálnych vecí a s tým súvisiace rozpočtové prostriedky. V rámci celkovej reformy riadenia verejných financií sa v uplynulom roku aj v štátnom rozpočte uskutočnili viaceré zmeny. Ide o ďalšie napĺňanie princípov programového rozpočtovania a viacročného rozpočtovania, keď súčasťou rozpočtových dokumentov bol aj strednodobý finančný výhľad. Formou programov sa uskutočnilo 17 % úhrnných výdavkov štátneho rozpočtu. V štátnom rozpočte na rok 2002 sa po prvýkrát pri sledovaní výdavkov uplatnila funkčná rozpočtová klasifikácia, čím sa ich rozpočtovanie i sledovanie zosúladilo s medzinárodným štandardom. Realizácia zámerov stanovených zákonom o štátnom rozpočte si vyžadovala prísne sledovať čerpanie výdavkov v priebehu roka, ako aj vykonať viaceré korekcie rozpočtových príjmov a výdavkov. Vykonanými úpravami sa pôvodne rozpočtované celkové príjmy znížili o 2,7 mld. korún, najmä v dôsledku zníženia nedaňových príjmov. Vo výdavkoch, ktoré sa úpravami zvýšili o 13,1 mld. korún, išlo najmä o úpravu rozpočtu v dôsledku uskutočnenia výdavkov určených na reštrukturalizáciu bánk. Považujem za potrebné upozorniť, že všetky zmeny rozpočtu sa uskutočnili bez nevyhnutnosti meniť schodok schválený zákonom o štátnom rozpočte a v rámci splnomocnení daných vláde, resp. ministrovi financií zákonom o rozpočtových pravidlách. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, pokiaľ ide o konkrétne dosiahnuté výsledky rozpočtového hospodárenia, myslím, že nie je účelom tu hovoriť podrobné údaje, ktoré sú predmetom celého materiálu, preto spomeniem len to podstatné. Úhrnný schodok štátneho rozpočtu, ktorý zahrnuje aj výdavky na reštrukturalizáciu bánk, dosiahol 51,6 mld. korún, schodok z bežného rozpočtového hospodárenia bez týchto výdavkov je 37,1 mld. korún, čo predstavuje 3,5 % hrubého domáceho produktu. V porovnaní so schváleným rozpočtom bol deficit o 923 mil. korún nižší. Celkové príjmy sa medziročne zvýšili o 7,3 %, dosiahli 220,4 mld. korún. Pozitívne ich ovplyvnili najmä daňové príjmy, ktoré medziročne vzrástli o 14,4 %. Naopak, nedaňové príjmy dosiahli len 20,8 mld. korún, čo predstavuje plnenie ich upraveného rozpočtu na 80,8 % a medziročný pokles 15,8 %. Súvisí to najmä s neplnením neštandardných príjmových položiek, ako je napr. odvod zostávajúceho zisku Národnej banky, odvod Slovenskej konsolidačnej a príjem z predaja hotela Forum, ktorý sa v minulom roku ešte neuskutočnil. Rozpočtové výdavky boli zákonom o štátnom rozpočte určené sumou 257,9 mld. korún, ktorá sa rozpočtovými opatreniami zvýšila o 13,1 mld. korún. Medziročným zvýšením spolu o 53,2 mld. korún sa vytvoril priestor na zvýšenie najmä tých výdavkov, ktoré sa predtým rozpočtovali a realizovali prostredníctvom štátnych fondov. Záverom k rozpočtovým výdavkom chcem uviesť, že ich prostredníctvom sa rozdelilo 25,3 % vytvoreného hrubého domáceho produktu, čím miera znovuprerozdeľovania prostredníctvom štátneho rozpočtu ostala zhruba na úrovni roku 2001. Pokiaľ ide o hospodárenie celej verejnej správy Slovenskej republiky, tak toto hospodárenie sa skončilo konsolidovaným schodkom 46,3 mld. korún vrátane 14,6 mld. na reštrukturalizáciu bánk. Bez týchto výdavkov je to 31,7 mld., čo predstavuje len 86,2-percentné plnenie schváleného schodku verejného rozpočtu a 3-percentný podiel na hrubom domácom produkte. Všetky doteraz uvádzané údaje o rozpočte a jeho plnení sú v národnej metodike, ktorá sa používa pri tvorbe rozpočtov jednotlivých zložiek verejnej správy. Podľa metodiky ESA 95, ktorú požaduje uplatňovať Európska únia, v uplynulom roku dosiahli čisté výpožičky 77,8 mld. korún a verejný dlh 475,7 mld. korún, čo je vo vzťahu k hrubému domácemu produktu 7,2 % deficit, resp. 44,3 % verejný dlh. Vážený pán predseda, vážené panie poslankyne, vážení poslanci, ako som už uviedol, hospodárenie s prostriedkami štátneho rozpočtu v uplynulom roku sa skončilo schodkom vo výške 51,6 mld. korún. Vláda uznesením č. 383 z 21. mája v návrhu štátneho záverečného účtu Slovenskej republiky za rok 2002 prijala rozhodnutie kryť tento schodok sumou 15,8 mld. korún z výnosov z predaja štátnych dlhopisov Slovenskej republiky a úvermi prijatými v roku 2002 vo výške 35,8 mld. korún vydaním nových štátnych dlhopisov v roku 2003. Odporúčam, aby sa Národná rada stotožnila s týmto rozhodnutím vlády o krytí schodku štátneho rozpočtu vykázaného v roku 2002 a prijala uznesenie, ktorým schvaľuje aj návrh štátneho záverečného účtu za rok 2002 ako celok tak, ako bol predložený. Ďakujem pekne za pozornosť.