A. Záborská, poslankyňa: (2001-10-31):
J. Migaš, predseda NR SR: Prezentujme sa a hlasujme o tomto procedurálnom návrhu. Hlasujeme. (Hlasovanie.) Prítomných je 108 poslancov, za 75, proti 3, zdržalo sa 20,  nehlasovalo 10. Tento návrh sme schválili. Panie poslankyne, páni poslanci, budeme pokračovať v rozprave o Národnom programe pre prijatie acquis communautaire. Nech sa páči, pani navrhovateľka, pán spravodajca. Ako prvý vystúpi ústne prihlásený pán poslanec Baco a po ňom pán poslanec Šebej. Pán poslanec Baco, nech sa páči, a po ňom pán poslanec Šebej. P. Baco, poslanec: Vážený pán predseda Národnej rady, vážená pani podpredsedníčka vlády, kolegyne, kolegovia, chcel by som poukázať na jednu zásadnú črtu v plnení acquis communautaire, to znamená neplnenia ekonomických kritérií, ktoré sú podstatou a ktoré sa postupne stále viac a viac stanú dominantné pri hodnotení Slovenska a ktoré sa stanú našou prekážkou a bude veľmi ťažko túto prekážku prekonávať. Ekonomika Slovenskej republiky je v kríze, štátne financie sú v rozvale a vo viacerých odvetviach národného hospodárstva Slovenskej republiky prebiehajú procesy, ktoré sú nieže nie v súlade s vývojom v Európskej únii a s našimi záväzkami v prístupovom procese do Európskej únie, ale to, čo sa deje na Slovensku, je úplne protismerné a vzďaľuje nás od Európskej únie. Medzi kodanské kritériá patria tri základné kritériá, a to je stabilita inštitúcií zahrnujúcich demokraciu, právny štát, ľudské práva v rešpektovaní a ochranu menšín, ďalej sú to existencia fungujúcej trhovej ekonomiky, ako aj schopnosť vyrovnať sa s konkurenčnými tlakmi a trhovými silami v rámci únie a po tretie, schopnosť prijať záväzky. No a, dámy a páni, v rámci ekonomických kritérií hlavným cieľom pre rok 2001, citujem, je udržanie makroekonomickej stability a pokračovanie v štrukturálnych reformách, dobre počúvajte prosím, pokračovanie v štrukturálnych reformách, ktoré budú zlepšovať podnikateľské prostredie na Slovensku zamerané na dosiahnutie udržateľného hospodárskeho rastu. Tak chcem povedať, dámy a páni, že situácia na Slovensku v rezorte pôdohospodárstva je úplne opačná, trhové prostredie nieže sa v Slovenskej republike zbližuje s trhovým prostredím Európskej únie, ale naopak, trhové prostredie, ktoré sa formuje nástrojmi vlády, sa vzďaľuje od trhového prostredia Európskej únie. Konkrétne mi dovoľte, aby som poukázal, ako je to v poľnohospodárstve a v pôdohospodárstve. Pred chvíľou ste schválili ideu, že sa ideme baviť v druhom čítaní o zrušení fondov. Ide predovšetkým o fondy v rezorte pôdohospodárstva, cez ktoré do pôdohospodárstva ročne prichádzalo okolo 3,5  až 4,5 mld. korún a je celkom isté, že zrušením týchto fondov prídu pôdohospodári o najmenej polovicu týchto prostriedkov, čiže o viac ako 2 mld. korún. Slovenské poľnohospodárstvo je absolútne podvyživené finančne a dosahuje nielen podpora, ale aj úverová zainteresovanosť bánk v tomto rezorte približne len 10 % úrovne, ktorá je v Európskej únii,  10 %, možnože 15. Takže pokiaľ napríklad úroveň dotačnej podpory pred tromi rokmi dosahovala 25 %, v tomto roku je to len okolo 16 % a na budúci rok sa plánuje podľa návrhu rozpočtu iba nejakých 12 %. Že v Európskej únii dosahujú podpory sumu 900 dolárov na jeden ha pôdy poľnohospodárskej, na Slovensku týmto pádom v tomto roku je to okolo 115 a pre budúci rok sa uvažuje iba zhruba 93 dolárov. Čiže,  dámy a páni, mám teda vážnu výhradu voči materiálu, ktorý tu máme, a voči postupu vlády a vládnej koalície v oblasti acquis communautaire, pretože v oblasti ekonomickej v tom najcitlivejšom okruhu, ktorým je pôdohospodárstvo, Slovenská republika nie že neplní úlohu, ktorú aj sama si dala vo vláde, že teda bude približovať trhové prostredie Slovenskej republiky trhovému prostrediu Európskej únie, nie že sa táto úloha neplní, ale cielene krok za krokom v tomto parlamente každé zasadnutie, každé jedno rokovanie vlastne prijímame ďalšie a ďalšie rozhodnutia, ktorými zhoršujeme trhové prostredie pre našich agropodnikateľov oproti trhovému prostrediu, v ktorom sa pohybujú agropodnikatelia v Európskej únii. Dámy a páni, ak vám nevadí, že medziročne o 50 % sa zhoršilo agrárne saldo vývozno-dovozné, to znamená, že sme o 50 % prehĺbili rozdiel medzi dovozmi a vývozmi potravín, čo reprezentuje viac ako 4 mld. korún, ak vám nevadí, že mlieko, chlieb zdraželi o štvrtinu, ak vám nevadí, že ovocie zdraželo o tretinu, ak vám nevadí, že kurčatá zdraželi o 20 %, mäso bravčové o 20 korún na kilograme pri súčasnom poklese reálnej mzdy o 7 až 8 % a pri súčasnom poklese reálnych dôchodkov o 18 %, ak vám to nevadí, čo najviac zaujíma občanov Slovenskej republiky, a môžem vám povedať zodpovedne, podľa našich prieskumov 93 % občanov Slovenskej republiky to považuje za prioritu a len 13 % považuje za prioritu naše integračné snahy, ak teda vám toto nevadí, tak vám chcem povedať ešte raz, že dostávate rezort pôdohospodárstva do polohy, v ktorej nebude možné vynegociovať v reálnych termínoch to, aby pôdohospodárstvo bolo v takejto podobe v tomto zúboženom stave akceptované. Totižto aj v Európskej únii si veľmi dobre uvedomujú, že za prvé dva roky tejto vlády sa nenakúpilo ani toľko strojov, ani polovica strojov čo za jeden rok za predchádzajúcej vlády, že to je zhruba 15 % na jednoduchú reprodukciu, že tieto stroje bude treba dokúpiť v ďalších rokoch, a ak sa tento štát spolieha na to, že prídu sem peniaze z Európskej únie, ktoré tento deficit investičný vykryjú, tak môžem vám povedať na rovinu, že veľmi dobre aj oni počítajú a vedia, čo sa deje a na tomto sa asi ťažko s nimi dohodneme. Takisto, že sa nevynakladajú prostriedky ani v rozsahu štvrtiny, minimálne  prostriedky potrebné na ochranu pôdneho fondu, na ochranu melioračných, zavlažovacích zariadení, to sú všetko náklady budúcnosti, ktoré jednoducho môžem vám zodpovedne povedať, že v Európskej únii veľmi dobre sledujú a majú dobre narátané, a ak sa niekto domnieva, že keď dostaneme poľnohospodárstvo do totálneho kolapsu, že Európska únia veľmi rada sem príde so svojimi finančnými zdrojmi a bude nám to vyrovnávať, tak sa veľmi mýli. Vy dobre viete, ktorí ste reálne zapojení do negociácií a do rozhovorov o európskom integračnom procese, že celý tento proces v súvislosti s novými krajinami, ktoré sa uchádzajú o vstup, naberá reálne jednu novú dimenziu, ktorá sa volá renacionalizácia. Renacionalizácia má znamenať to, že nebude sa toľko prostriedkov združovať spoločne v rámci Európskej únie, ale že sa povolí jednotlivým štátom, aby si zo svojich vlastných zdrojov, pokiaľ ich majú, aby si sami financovali niektoré veci, ktoré sa im doteraz nepovolili, lebo boli centrálne z Bruselu regulované. Dámy a páni, z toho vyplýva jednoznačne, jednoznačne z toho vyplýva, že ak sa nespamätáme a poviem to tak, preboha živého, ak sa nespamätáme v týchto krokoch, ktoré robíme každé jedno plenárne zasadnutie proti poľnohospodárom, ktoré robíme pre to, aby sme zhoršili podnikateľské prostredie pre poľnohospodárov, tak podrezávame si konár, na ktorom sedíme. Slovensko je vidiecka krajina, najvidieckejšia krajina v Európe spolu s Nórskom. Na Slovensku žije najmenej ľudí v koncentrovaných sídlach nad 200 tisíc obyvateľov, čo sa považuje za urbanizované sídla väčšieho významu a Slovensko či chceme, lebo nechceme, zostane ešte po desaťročia krajinou, ktorá bude mať obyvateľov v rozptyle, ktorí budú žiť v krajine. To nie je otázka toho, že by sme nechceli Slovensko mať ako modernú urbanizovanú krajinu, chceme mať také Slovensko, ale to je otázka času a postupu, v ktorom to reálne môžeme dosiahnuť. Nedá sa urobiť za jednu generáciu zároveň v transformačnom procese to, že ľudí presťahujeme z vidieka do miest a že zostane na vidieku žiť iba toľko občanov, ktorých je schopných vidiek poľnohospodárstvom, lesným a vodným hospodár-stvom uživiť. Musí tu byť vysoká miera ingerencie štátu, musí tu byť rozumná miera regulácie štátu v tomto procese a pre mňa je absolútne nepochopiteľné, absolútne nepochopiteľné, ľudia, ktorí sa prezentujú normálne inak zdravým rozumom, že neustále krok za krom prijímajú opatrenia, ktoré zhoršujú podnikateľské podmienky, ktoré zhoršujú trhové prostredie pre poľnohospodárstvo a nie sú schopní a ochotní korigovať toto svoje myslenie a rozhodovanie napriek tomu, že sú tu takéto hrozné výsledky, o ktorých tu hovorím. Výsledky napríklad toho významu, že o 50 % sa medziročne zhoršuje vývozno-dovozné saldo, že úrody obilia v minulom roku dosiahli úroveň tridsiatych rokov, teda v čase svetovej hospodárskej krízy, nie ste ochotní akceptovať, počúvať to, že hovoríme, že zasa tento rok o tretinu sa menej hnojív použilo ako v minulom roku, zasa sa nepoužili kvalitné osivá. Už sme si založili pre budúci rok horšiu úrodu, ako sme mali v tomto roku. Dámy a páni, protestujem proti tomu, aby bola v hodnotení acquis communautaire  deklarácia o tom, že Slovensko plní svoje záväzky v ekonomických kritériách, svoje ekonomické kritériá, že v štrukturálnych reformách, ktoré budú zlepšovať podnikateľské prostredie na Slovensku, že sa zlepšuje situácia. Nie je to pravda, je to klam, situácia je opačná. Ekonomické kritériá sa neplnia, dôkazom toho je hlavne rezort pôdohospodárstva, kde je situácia nieže v prospech zbližovania, v prospech zlepšovania trhového prostredia, ale kde je situácia protismerná, kde sa situácia z roka na rok a z mesiaca na mesiac zhoršuje. Trhové prostredie pre agropodnikateľov sa zhoršuje z mesiaca na mesiac. Aj dnešné rozhodnutie o zrušení fondov teda nie je definitívne, ale keď ste ho posunuli do trhového kola,  už je jasné, že ste dohodnutí vo vládnej koalícii, že to idete zrušiť, je dôkazom toho, že pri každej jednej príležitosti prostredie pre agropodnikateľov, podnikateľské zhoršujete. A upozorňujem na to, veľmi dobromyseľne na to upozorňujem, kolegiálne, priateľsky, že rokovania, ktoré budú o pôdohospodárstve, osobitne o poľnohospodárstve, budú veľmi ťažké. A tento fakt, na ktorý poukazujem a ktorý sa zahmlieva v tomto materiáli, vôbec nie je identifikovaný ako reálny skutočný fakt, bude veľkou prekážkou. Pani podpredsedníčka vlády, aby to nevyzeralo tak, že chcem iba kritizovať a že mi ide o to, hľadať nejaké problémy a za každú cenu s nimi narábať, ešte by som rád poukázal na to, že okrem týchto snáh zahmlievať, nepriznať reálny vývoj, reálnu situáciu a maľovať si veci na ružovo, že mám skutočne dobrý úmysel, som veľký bojovník a zástanca za úspech acquis communautaire  a za naše úspešné vstúpenie do Európskej únie alebo prijatie do Európskej únie, ale takisto by som chcel poukázať ešte v tejto súvislosti  dobromyseľne na jednu vec, ktorá možno, že ti pani podpredsedníčka vlády ušla aj v Slovenskom rozhlase, keď si povedala, že Slovensko môže za nejakých 7 - 8 rokov sa vyrovnať Európskej únii. Je to číslo, ktoré je skutočne nereálne. Ja by som nechcel povedať nejaký úmysel, pre ktorý si ho asi povedala, ale možno, že nebolo dopovedané to, že si myslela, že cieľ jeden by mohlo dosiahnuť po vstupe do Európskej únie. A to by som pri tejto príležitosti na podporu aj teba pani podpredsedníčka vlády a nás všetkých, ktorí chceme bojovať a presadzovať náš vstup do Európskej únie, chcel dostať do reálnej podoby asi, ako to je. Dámy a páni, cieľ číslo jeden v rámci Európskej únie  je vyrovnanie diferencií medzi štátmi Európskej únie a hlavným kritériom, čiarou je 75 %. To znamená, štáty, ktoré majú nižšiu úroveň hrubého domáceho produktu ako 75 % priemeru Európskej únie, budú v zmysle tohto cieľa jeden dostávať podporu z Európskej únie vo výške 4 % hrubého domáceho produktu. Ja si myslím, že pokiaľ presviedčame občanov, prečo do tej Európskej únie, prečo musíme aj ustúpiť v mnohých veciach, prečo musíme dokázať sa dohodnúť aj dajme domu tam, kde to pre nás nie je akurát výhodné, je to, že dnešných 45 - 46 %, kde sa Slovensko dnes nachádza, Európska únia sa zaväzuje, že nám bude ročne prispievať 4 % hrubého domáceho dôchodku v objeme 4 %, až pokiaľ nedosiahneme úroveň 75 % priemeru Európskej únie. To je absolútny fakt, ktorý je presvedčivý, ktorý vie získať podľa mňa 70 - 80 % občanov Slovenskej republiky a s ktorým sa slabo argumentuje a je to úplný princíp celého tohto procesu vyrovnávania sa a zosúlaďovania východísk a harmonizácie postupnej prostredia, v ktorom budú jednotlivé štáty žiť a občania jednotlivých štátov žiť. Čiže chcem pani podpredsedníčka vlády, dúfam, že si to tak pochopila, dobromyseľne vlastne na ten fakt, viac ľudí ma upozornilo na to, sa ma pýtalo, že ako si to myslela, keď za 7 - 8 rokov, tak jednoducho myslím si, že to nie je kľúčové. Kľúčové je jedno. Keď chceme argumentovať v prospech Európskej únie, že je tu, ak budú platiť pravidlá, ktoré dnes platia, že podľa cieľa jeden ide o vyrovnanie sa ekonómii na úroveň minimálne 75 %, potom sa už budú musieť sami trápiť, ale dokiaľ sa nevyrovnajú, bude tu táto ročná dotácia, ktorá, keď ju teda jednoducho prerátame, že 4 % z HDP je okolo 37 mld. Sk a náš príspevok bude nejakých 10 - 12 mld. do Európskej únie, takže čistý efekt je okolo 25 mld. pre Slovenskú republiku, čo môže znamenať skutočne veľmi významnú podporu a kto sa trošku národohospodársky orientuje, tak pre neho je to číslo, ktoré môže naozaj významne pomôcť tomu, aby sme išli rýchlejším tempom ako Európska únia a možnože za nejakých 10 - 15 rokov dosiahli úroveň tých 75 % priemeru Európskej únie, ale nie vyrovnať sa Európskej únii. Toto, čo som povedal,  skutočne chcem aj trošku zaagitovať a chcem prezentovať, že skutočne som, veľmi úprimne to myslím s naším prístupovým procesom a chcem mu pomôcť, ale, samozrejme, som v prvom rade poľnohospodár a veľmi zle prežívam, lepšie povedané, nie som schopný prežiť to, čo sa deje neustále s poľnohospodárstvom a už vôbec nie som ochotný tolerovať to, že prezentujeme, že zlepšujeme prostredie podnikateľské, trhové prostredie v záujme vyrovnania našich ekonomík, keď je úplný opak za rezort, o ktorom hovorím, pravdou. Týka sa to celej ekonomiky, ale tohto rezortu, v ktorom sa cítim profesionálne doma, obzvlášť. Takže, dámy a páni, nehnevajte sa. Ak to myslíme úprimne s acquis communautaire  a s prístupovým procesom, tak musíme hovoriť o reálnych tendenciách, o reálnom stave, lebo len tak môžeme nájsť aj východiská. Takže jednoducho nesúhlasím s týmto pohľadom na acquis communautaire a trvám na tom, aby tam reálne tendencie v ekonomických kritériách sa zabudovali, aby sme sa  predstavili s tými reáliami v ekonomike Slovenska,  konkrétne v rezorte pôdohospodárstva ten vývoj je protismerný oproti tomu, ako sme sa zaviazali, ako je v acquis communautaire. Ďakujem.