Heger, Eduard, poslanec NR SR (2017-06-19):
Ďakujem pekne, pán predsedajúci. Vážený pán minister, vážené kolegyne, kolegovia, budem podstatne stručnejší, pretože ono sa trošku tieto veci prelínajú tým, že v tom programe stability máme mnohé informácie, ktoré vlastne nadväzujú na štátny rozpočet, a veľa vecí, som to povedal vlastne v predchádzajúcom vystúpení. Takže skúsim len možno tak krátko sa dotknúť takých súčasných vecí a potom by som chcel poukázať na pár zaujímavých informácií, čo sa týka aj udržateľnosti financií. Ako prvé by som možno začal tým, že keď sa bavíme teda aj o tých odpočtoch, o prognózach, o výsledkoch, tak myslím si, že vždy je dôležité povedať, trošku sa v tomto zrecyklujem, že aké, aké výsledky to prináša z hľadiska, ako sa to dotýka ľudí. A ja by som tu ešte možno doplnil jednu informáciu, že vidíme, že každým rokom nám jednotlivé kapitoly rozpočtu narastajú. Že proste, keby sme si zobrali teda také, že nezmenené, že budeme len mať vyššie príjmy a, alebo teda keby sme išli vyslovene podrobne do toho, že poďme sa pozrieť na jednotlivé výdavky, ako sú investované a akú majú pridanú hodnotu, tak myslím, že by sme našli naozaj viacero, mnoho oblastí, kde by sme videli, že tie výdavky neprinášajú tú pridanú hodnotu. A preto sa teším, že existuje útvar Hodnota za peniaze, ktorý hlavne tie najväčšie okruhy monitoruje a poukazuje na ne. A vlastne môžme aj takýmto spôsobom k tomu smerovať. To je vlastne ten najväčší apel, ktorý ja sa snažím prezentovať aj voči vláde, že na strane príjmov vidíme, že si vláda dokáže veľmi zodpovedne robiť svoju domácu úlohu. Na strane výdavkov ju to ešte čaká a ja si myslím, že tam je práve, sú tie veľké rezervy práve na to, aby sme mohli napĺňať aj naše priority. Jednou z takých dôležitých alebo vecí, ktoré povedal aj pán minister na jednej tlačovej konferencii, že niečo, čo nás veľmi čaká, je práve personálny audit verejnej správy a vôbec ministerstiev, pretože vidíme, že naozaj tým, že desať rokov nebol vykonaný, tak nevieme, respektíve nevieme posúdiť, alebo môžme povedať, že neodráža potreby, ktoré tieto ministerstvá majú napĺňať. Ešte jednu vec, ktorú by som k tomu chcel povedať, je práve používanie eurofondov. A tu by ma zaujímal možno názor pána ministra, že či ste vy, pán minister, spokojný s tým, akým spôsobom sú alokované eurofondy a aké výsledky, aké pridané, akú pridanú hodnotu, aké ovocie vlastne tieto použité eurofondy prinášajú. Že či podľa vás je tá efektivita vynakladania eurofondov celkovo taká, ako sa očakávalo, keď sme vstupovali do Európskej únie a očakávali sme, že teda budú natekať tieto eurofondy. V roku 2020 nám má skončiť programové obdobie, čiže sme pomerne blízko. Čiže určite by ma tu zaujímal váš názor na to, že či tak ako boli použité, či to naplnilo predpoklady, lebo teraz neviem, či ste to hovorili vy alebo kto to hovoril, myslím, že dneska som to počul, že vidíme, že teda eurofondy nebudú postačovať na to... Aha, nie, pardon, to hovoril pán Pellegrini, pán Pellegrini, lebo som to dneska počul, ráno bola konferencia na ministerstve zahraničných vecí. A on sa tak vyjadril, že vlastne eurofondy, vidíme, že nepostačujú na to, aby naplnili všetky tie potreby, ktoré sme od nich očakávali. A ja osobne si myslím, že to je spôsobené práve tou nízkou mierou efektivity využitia. Takže zaujímal by ma, pán minister, váš názor na to, keď sa teda bavíme trošku ešte o takých súčasných veciach. Teraz by som chcel prejsť k, čo sa týka udržateľnosti a aj plánu na najbližšie, na najbližšie roky, a chcel by som poukázať práve aj na to, že jak som to hovoril aj v tom predchádzajúcom vystúpení, že myslím si, že dalo by sa zo súčasných úrodných rokov vyťažiť viac, je aj to, ako máme naplánované vlastne ciele rozpočtu. Že na rok 2019 a na rok 2020 máme vyrovnané rozpočty, hoci vidíme, že v roku 2020 by sme mohli hospodáriť s prebytkovým rozpočtom. Takisto z hľadiska, programu stability predpokladá pomalšie znižovanie dlhu, že vidíme, že ten dlh by vďaka tomu, ako ekonomika vlastne aj produkuje, generuje príjmy, tak by sme mohli, a nehovoriac teda opäť o tom, ako by sa dalo prekopať výdavky, tak by sme mohli dosahovať lepšie výsledky. A vlastne máme plánované na, v roku 2020 máme plánovanú výšku dlhu 46 % HDP. Podotýkam, že Rada pre rozpočtovú zodpovednosť práve tými rizikami, ktoré, na ne poukazuje, tak to prognózuje vyššie, okolo, myslím, 47,3. Čiže toto by som možno takú jedinú vec z hľadiska tohto programu stability vytkol, že sa tu, že vidíme, že tu dochádza k posúvaniu cieľov. Že to je, to je niečo, čo by podľa mňa nemuselo byť, a je to práve zásahom, zásahom vlády. Myslím, že pri udržateľnosti verejných financií je veľmi dôležité sa pozerať práve aj na tú politiku nezmenených scenárov a, pretože vidíme, že naozaj keby sme, dosiahli sme historicky teda tú úroveň, udržateľnosť, udržateľnosť verejných financií. Ja som veľmi rád, že existuje tento ukazovateľ, že bol zavedený. A ja tu mám taký graf. Škoda, že tie grafy nemôžme, to by sme mali s tým niečo urobiť tuto v Národnej rade, že práve pri takýchto témach by bolo dobré, lebo myslím si, že by to pre, aj pre poslucháčov veľmi nápomocné, keby mohli vidieť. Že sme začali v roku 2012 práve s týmto ukazovateľom dlhodobej udržateľnosti a vidíme, ako postupne sa dostávame na tú hladinu alebo úroveň nula, ktorá vlastne hovorí o tom, že verejné financie máme práve v tej rovine udržateľných. A vidíme, že naozaj tu čelíme potrebám. Celá tá debata, ktorá tu bola o zdravotníctve, je veľmi dôležitá a ja som rád, že aj pán minister financií k nej pristupuje zodpovedne. Pretože keď sa pozrieme naozaj na práve tú udržateľnosť, dlhodobú udržateľnosť verejných financií, tak vidíme, že najväčším faktorom alebo tým, ktorý dokáže ovplyvniť a bude ovplyvňovať, nieže dokáže, ale bude ovplyvňovať práve túto dlhodobú udržateľnosť, je zdravotníctvo. Ten najvýraznejšie zhoršuje udržateľnosť, a to aj z krátkodobého hľadiska, ale aj z dlhodobého hľadiska. A je naozaj veľmi zaujímavé pozrieť si tie jednotlivé grafy vývoja, aj práve toho nášho demografického vývoja, že ešte teraz nás čaká stále taký ten, to obdobie, kedy naše, teda tie, keby som povedal Husákove deti alebo vôbec to kvantum ľudí, ktoré sa narodilo v tých sedemdesiatych rokoch, ešte stále prináša pridanú hodnotu a bude spôsobovať, že ekonomika bude môcť napredovať a rásť, tak práve zdravotníctvo je tá oblasť, ktorá bude toto znižovať. Chcel by som vám teraz tak opísať, ja by som vám ho najradšej ukázal, ale opíšem vám ho, dva grafy, ktoré sú veľmi zaujímavé. A prvé je vývoj salda verejnej správy v jednotlivých scenároch a potom hrubého dlhu v jednotlivých scenároch. A sú tu roky, zatiaľ do roku 2020, tak krátkodobo, a je vidieť, že keby sme používali ciele programu stability, tak vidíme, že sa hýbeme, teda tie ciele sú nadefinované, takže vieme, ako sú nadefinované, ale keby sme sa opreli o ten základný scenár, ktorý bol, tak by sme videli, že v roku 2020 už by sme mali prebytok, čo sa týka percenta HDP, ale práve je tam riziko nevyužitia ekonomického vývoja, ktoré môže zhoršiť vlastne tento scenár. A to je to, čo sa tu aj snažíme poukazovať ako opozícia, že sme naozaj, sme v období, kedy, kedy Slovensko produkuje, kedy tu máme veľmi dobrú živnú pôdu, máme tu tie úrodné roky a je veľmi dôležité, aby sme túto príležitosť využili aj z krátkodobého hľadiska. A keby sme si pozreli vývoj hrubého dlhu v jednotlivých scenároch, tak tam tiež najviac, najviac, najväčší vplyv má na to práve nevyužitie ekonomického a demografického vývoja, ktorý ešte teraz je stále priaznivý. Časom, samozrejme, bude nepriaznivý. Dokonca je vyšší ako nevyužitie toho ekonomického vývoja. Teraz keby sme sa na to pozreli z hľadiska dlhodobého, čiže najbližších 50 rokov, čiže do roku 2066, tak najbližších tých päť rokov sú tie jednotlivé scenáre alebo jednotlivé faktory pomerne vyrovnané. Vyskakuje tam iba práve to nevyužitie priaznivého vývoja, ostatné, ako nižšia produktivita, nižšia sadzba, vyššia dĺžka života, z tohto krátkodobého hľadiska sú porovnateľné a teda stláčajú ten dlh, dlh na úroveň 40,6 % HDP. Keď sa prenesieme o 20 rokov neskôr do roku 2041, tak vidíme opäť, aký môže, aký jednotlivé, tieto jednotlivé scenáre alebo tieto jednotlivé parametre, aký majú vplyv na pokles HDP. A práve to najväčší, najväčší vplyv môže mať alebo teda, či už pozitívny alebo negatívny, je práve to nevyužitie priaznivého vývoja. Keby ste videli ten graf, tak je to krásne vystupňované. Druhé najväčšie riziko je práve to zdravotníctvo a tretie je nižšia produktivita. A to je presne, tie veci, ktoré nám teraz začínajú byť vypuklé. Vidíme, hovoríme tu práve o tom, že produktivita u nás dosahuje svoje maximum, že už sa blížime v tej produktivite na maximum, a preto aj štrajk vo Volkswagene, kde hovoria, pracujeme takisto kvalitne ako v Nemecku, dokonca myslím, že pán premiér to povedal alebo pán minister, že naši pracujú ešte kvalitnejšie, že naozaj máme veľmi kvalitných pracovníkov na Slovensku, akurát že nie sú tak ohodnotení. Čiže vidíme, že tá produktivita sa už nedá nejako ďalej ťahať, že otázka je, ako teraz práve spôsobiť to a ten dopyt na pracovnom trhu prirodzene bude tlačiť na zvýšenie reálnych miezd. Ale vidíme, že toto je produktivita, ktorá sa týka štruktúry hospodárstva, čiže týka sa toho priemyslu. A my naozaj potrebujeme donášať na Slovensko do, medzi naše odvetvia zaradiť odvetvia a budovať odvetvia, ktoré majú vyššiu produktivitu na to, aby sme mohli prinášať aj vyššie príjmy a zároveň spôsobovať aj vyššie marže, z toho vyššie dane a podobne. Takže a tuto vidíme, že ten scenár do roku 2041 na to jasne krásne poukazuje, že tá nižšia produktivita bude tým rizikom, ktorá môže ovplyvniť to, že nebudeme môcť znižovať náš dlh v porovnaní s percentom HDP. Ďalšie je práve to zdravotníctvo, o ktorom sme tu mali rozsiahlu debatu, takže opäť tu vidíme tú potrebu reformy zdravotníctva a naozaj napredovať v tom pomerne rýchlo. No a posledné je práve to nevyužitie priaznivého vývoja. A to sa opäť vrátim k tomu dnešnému môjmu, tej anekdote s tým obmedzovačom, kde si myslím, že, pán minister, neviem, ako to politicky urobiť, ale tak teda rád by som vás videl jazdiť rýchlejšie na tom aute (vyslovené s pobavením), ktoré máte momentálne, takže pridávať tam väčší plyn. A myslím si, že naozaj tie parametre tam sú. A najzaujímavejšie, teraz poslednú časť toho grafu vám uvediem, a to je práve rok 2066. A tam je to už, už nádherne vystupňované, kde pri tom roku 2021 boli tie parametre na približne takejto úrovni a vyskakovalo len jemne možno 10 %, ani to nie, 5 %, práve to nevyužitie priaznivého vývoja. V roku 2041 je o 100 % vyššie práve tento ukazovateľ – nevyužitie priaznivého vývoja. A v roku 2066 už sa úplne jasne odrazili od tých ostatných parametrov práve nižšia produktivita, ak teda nedáme na to pozor, zdravotníctvo a posledné, nevyužitie priaznivého vývoja. Takže toto je podľa mňa veľmi zaujímavý graf, ktorému treba venovať pozornosť a treba podľa neho prispôsobovať aj priority jednotlivých vlád a programových vyhlásení vlády. Ešte také zaujímavé je, že keby sme sa pozreli na vývoj dlhu v tých základných parametroch, ten základný scenár, tak vidíme, že napriek tomu, že nám starne populácia, tak to neni až taký veľký problém. A to starnutie spôsobí, ak by sme teraz zaradili neutrál a nechali by sme iba starnúť, tak samotné starnutie osebe nie je až takým výrazným problémom a vlastne by vyžadovalo navýšenie alebo teda by spôsobilo prehĺbenie dlhu o 1,9 % HDP. Ale práve tie iné scenáre, ktoré môžu nastať, sú tie, ktoré môžu výraznejšie spôsobiť prepad nášho dlhu, a to výrazne. A to by som len spomenul pár tých scenárov, a to je napríklad slabý efekt úspor alebo scenár silný efekt úspor alebo scenár nákladov kapitálu v porovnaní s tým rizikovým scenárom. To je asi tak všetko, čo by som chcel k tomuto povedať. Takže keby som to len krátko zhrnul, myslím si, že je veľmi dôležité, že tento ukazovateľ tu máme. Je dôležité, aby sme využili práve ten vývoj, ktorý tu máme, aby sme využili ten potenciál, v ktorom sa nachádzame, a zhodnotili tieto úrodné roky, v ktorých sa nachádzame. A to len nadväzuje na ten apel a na tú výzvu, ktorú si myslím nielen ja, ale aj moji kolegovia v predchádzajúcom vystúpení spomenuli, a ktorý je naším odkazom opozície práve voči ministrovi financií. Ďakujem.