J. Chrbet, minister životného prostredia SR: (2008-10-30):
Vážené panie poslankyne, páni poslanci, vážená pani poslankyňa, na položenú otázku by som mohol odpovedať hneď na začiatku jednou vetou. Ale, samozrejme, všetci vieme, že program klimaticko-energetický balíček je veľmi zložitý a veľmi náročný program. Je to balíček, ktorý Európska únia, teda Európska komisia predložila v januári tohto roku a je zásadným komplexným a veľmi ambicióznym riešením pre znižovanie emisií skleníkových plynov, zvyšovanie energetickej účinnosti znižovania spotreby fosílnych palív a podporu inovatívnych nízkouhlíkových technológií. Vieme, že tento balíček pozostáva zo štyroch legislatívnych návrhov. Prvý. Smernica o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov, kde by som chcel podotknúť, že gestorom je Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky. Smernica, ktorou sa mení a dopĺňa Smernica 2003/87 Európskeho spoločenstva o obchodovaní s emisnými kvótami skleníkových plynov, rozhodnutie o úsilí členských štátov znížiť emisie skleníkových plynov v sektoroch mimo schémy obchodovania s emisnými kvótami, to je po tretie. A po štvrté, Smernica o geologickom ukladaní a skladovaní oxidu uhličitého. Hlavným cieľom balíčka je splnenie záväzkov Európskej únie prijatom na Európskej rade na jar roku 2007, a to znížiť emisie skleníkových plynov o 20 % do roku 2020. Predložené legislatívne návrhy majú prierezový charakter. Je potrebné ich vnímať komplexne a dotýkajú sa celého národného hospodárstva. Dopady, ktoré so sebou prinesú nevyhnutné opatrenia, budú mať politický, ekonomický, energetický, environmentálny, ale aj sociálny rozmer. Na úrovni členských krajín Európskej únie prebieha k tomuto balíčku veľmi intenzívna diskusia. Napríklad minulý týždeň som bol v Luxemburgu, kde všetky alebo všetci ministri prezentujú vlastne postoje danej krajiny, ktoré sa musia nejakým spôsobom zapracovať do novej smernice. V druhej polovici októbra 2008 bol klimaticko-energetický balíček hlavnou témou nielen stretnutia ministrov životného prostredia krajín EÚ, ministrov hospodárstva, ale predovšetkým hláv štátov Európskej únie. V uplynulých mesiacoch bol v rámci diskusie na úrovni Európskej únie dosiahnutý značný pokrok. Treba však otvorene povedať, že problémov a otvorených otázok je ešte pomerne veľa. Dovoľte mi, aby som vás stručne informoval o tých problémoch, ktoré majú pre Slovensko zásadný charakter a ktoré sú otvorene prezentované na všetkých úrovniach v rámci Európskej únie. Domnievame sa, že napriek snahe aplikovať princípy férovosti, solidarity a transparentnosti zo strany Európskej komisie, celková architektúra návrhu balíčka nie je plne vyvážená. V prvom rade podľa nás je zohľadnené alebo nie zohľadnené, už vykonané domáce úsilie a dosiahnuté významné zníženie emisií skleníkových plynov v období medzi rokmi 1990 a 2005, teda v prvej polovici záväzného obdobia 1990 až 2020. V prípade Slovenskej republiky je pozitívny trend znižovania emisií výsledkom vplyvu viacerých faktorov. Okrem reštrukturalizácie priemyslu bol podnietený najmä zavedením prísnej environmentálnej legislatívy v oblasti ochrany ovzdušia od roku ´91, ako aj vysokými investíciami priemyslu do inovatívnych technológií. K splneniu veľkého cieľa znižovania CO2 môže pomôcť aj ukladanie CO2 do vhodných geologických štruktúr. Návrh Smernice o geologickom ukladaní uhlíka, tzv. CCS sa však zaoberá len jednou, jedinou metódou geologického ukladania CO2. Tu som takisto prezentoval, že vhodnejšie by bolo podľa nás rozvíjať iné metódy ukladania CO2, aby sa pokryli rozdielne podmienky geologickej stavby členských štátov, napríklad aj minerálnu sekvestráciu, ktorá sa už v súčasnosti testuje u nás na Slovensku na Východoslovenských železiarňach. Slovensko požaduje, aby únia ostala otvorená aj ďalším metódam ukladania CO2 a aby sa finančné prostriedky nie na jednu problematiku, ale zamerali skôr na vedu a výskum danej problematiky, ktorá je. Financovanie CCS prostredníctvom schémy obchodovania s emisiami a rezervy pre nové zdroje jednoznačne nepodporujeme. Rezerva vo výške 5 % sa musí prednostne využiť pre nové alebo rozšírené zariadenia a nevyužité kvóty pôjdu späť do aukcií. Financovanie CCS by si mali členské krajiny, ktoré majú potenciál pre geologické ukladanie CO2, zabezpečovať prioritne z vlastných zdrojov. Avšak sme otvorení prístupu, aby výskum a vývoj v tejto modernej technológii bol financovaný na úrovni spoločenstva. To je to, čo som povedal, len trošku rozšírenejšie. Uvedomujeme si potrebu a naliehavosť transformácie na nízkouhlíkovú a menej energeticky náročnú ekonomiku. A máme ambície splniť ciele klimaticko-energetického balíčka. To, či sa ich podarí naplniť, však bude závisieť od toho, ako rýchlo sa nám doma do národnej úrovne podarí vytvoriť primeranú platformu na komplexné riešenie, samozrejme, tejto úlohy. A vzhľadom na integrovaný charakter balíčka a na vzájomnú závislosť cieľov v oblasti zvyšovania energetickej efektívnosti...