I. Mikloš, podpredseda vlády a minister financií SR: (2006-04-20):
O návrhu štátneho záverečného účtu rokujeme zhruba o dva mesiace skôr, ako to bolo zvykom po iné roky. Reagujeme tým aj na situáciu, ktorá vznikla prijatím vládneho návrhu zákona o skrátení volebného obdobia Národnej rady, tak aby sme odpočet plnenia štátneho rozpočtu za rok 2005 hodnotili v tom istom parlamente, ktorý zákon o tomto rozpočte schválil. Podľa názoru vlády a aj podľa hodnotenia parlamentných výborov, ktoré návrh štátneho záverečného účtu prerokúvali, výrazné skrátenie času, ktorý sme mali na prípravu materiálu, nemalo negatívny odraz v jeho kvalite. Výbory Národnej rady z rôznych aspektov posúdili minuloročné rozpočtové hospodárenie vlády aj celej verejnej správy. Prerokovali aj štátne záverečné účty jednotlivých kapitol, ktoré sú v zmysle zákona o rozpočtových pravidlách súčasťou návrhu štátneho záverečného účtu. Na ich rokovaniach za prítomnosti zástupcov ministerstva financií aj správcov rozpočtových kapitol sa objasnili mnohé skutočnosti a otvorené otázky. Štátny rozpočet na rok 2005 bol schválený zákonom č. 740/2004 Z. z. ako súčasť rozpočtového výhľadu verejnej správy na roky 2005 až 2007. Verejné financie sú ovplyvňované v týchto rokoch štyrmi zásadnými faktormi. Tým prvým bola realizácia mnohých štrukturálnych reforiem v priebehu rokov 2003 až 2004, ktoré sa výrazným spôsobom odzrkadlili aj v rozpočte. Druhým je vstup Slovenska do Európskej únie, ktorého úplný dopad sa prejavil práve v roku 2005, ktorý bol prvým rokom plného členstva Slovenska v Únii. Výraznou zmenou, ktorá sa realizuje od januára 2005, je fiškálna decentralizácia. A napokon posledným faktorom je dôchodková reforma, ktorá výrazne ovplyvňuje rozpočet verejnej správy najmä v rokoch 2005 a 2006. Makroekonomický rámec pre zostavenie štátneho rozpočtu vychádzal z predpokladu, že aj v roku 2005 bude pokračovať silný rast ekonomiky Slovenska vyjadrený rastom HDP o 4,5 %. Predpokladalo sa, že ekonomický rast bude silnejšie ovplyvnený domácim dopytom, pri očakávanom dočasnom zmiernení rastu exportu. Klesajúca miera inflácie, reálny rast produktivity práce, klesajúce úrokové sadzby a pozitívne výsledky hospodárenia podnikov mali vytvoriť predpoklady na reálny rast priemerných miezd, zamestnanosti a disponibilných dôchodkov. Možno konštatovať, že v roku 2005 Slovensko zaznamenalo jeden z najdynamickejších rastov spomedzi krajín stredoeurópskeho regiónu, keď ekonomika medziročne vzrástla o 6 % a reálny rast konečnej spotreby domácností sa zvýšil o 5,8 %. Dôležitým impulzom pre rast súkromnej spotreby bol aj rast úverov a ich ľahšia dostupnosť. Na druhej strane sa ukazuje, že sa zastavil dlhodobý trend klesajúcej miery úspor a domácnosti by si už mali ukladať vo forme úspor väčšiu časť svojho disponibilného príjmu ako po minulé roky. Vývoj cenovej hladiny v roku 2005 charakterizuje pokračovanie v nastúpenom dezinflačnom trende. Spomaľovanie rastu spotrebiteľských cien podporili predovšetkým miernejšie úpravy regulovaných cien v samotnom úvode roka. V priebehu roka sa neprejavili silnejšie dopytové ani nákladové tlaky, ktoré by výraznejšie zrýchlili rast spotrebiteľských cien, a tak priemerná ročná inflácia dosiahla v minulom roku výšku 2,7 %. Na trhu práce sa začali prejavovať výsledky štrukturálnych reforiem predchádzajúcich rokov. Vytvorili sa nové pracovné miesta, čím sa dosiahlo zvýšenie počtu zamestnaných, zníženie počtu nezamestnaných a miery nezamestnanosti, a to aj napriek pokračujúcemu zvyšovaniu veku odchodu do dôchodku, čo zvyšuje počet obyvateľov v produktívnom veku. Podľa metodiky výberového zisťovania pracovných síl sa počet zamestnaných medziročne zvýšil o 2,1 %, čo sa prejavilo aj v poklese priemerného počtu nezamestnaných, a miera nezamestnanosti sa znížila o 1,9 % na 16,2 %. Pri súhrnnom hodnotení minuloročných výsledkov rozpočtového hospodárenia v kontexte priaznivého makroekonomického vývoja možno konštatovať, že boli lepšie, než sa predpokladalo, a to tak v samotnom štátnom rozpočte, ako aj v celkovom okruhu verejných financií. Deficit verejných financií v metodike ESA 95 dosiahol 42,5 mld. korún, čo predstavuje 2,9 % HDP. To znamená, že sme po prvýkrát neprekročili stanovené trojpercentné maastrichtské kritérium pre schodok. V porovnaní s rozpočtovaným schodkom vo výške 47,8 mld., čo predstavovalo 3,4 % HDP, sa dosiahlo zníženie deficitu o 5,3 mld. korún. Pozitívne plnenie rozpočtu schodku podľa ESA 95 bolo dosiahnuté predovšetkým vyšším prekročením rozpočtu príjmov, ako bolo prekročenie rozpočtu výdavkov. Rozpočtované príjmy sa prekročili o 17,2 mld. korún, kým rozpočtové výdavky sa prekročili len o 11,8 mld. korún. Na vyšších príjmoch sa podieľali daňové aj nedaňové príjmy. Prekročenie rozpočtu výdavkov spôsobili najmä kapitálové výdavky. Na výsledok hospodárenia verejnej správy oproti rozpočtu mali pozitívny vplyv najmä výsledky dosiahnuté v ústredných rozpočtových organizáciách s lepším ako rozpočtovaným schodkom o 10,2 mld. korún. Tento výsledok bol ovplyvnený najmä dvoma skutočnosťami, výrazne nižším schodkom štátneho rozpočtu na hotovostnej báze oproti pôvodným predpokladom a výrazne vyšším prebytkom na účtoch štátnych finančných aktív oproti rozpočtu. Z ostatných zložiek verejnej správy mali v porovnaní so schváleným rozpočtom lepší výsledok najmä Fond národného majetku a Veriteľ, akciová spoločnosť. Naopak, významne vyšší schodok podľa ESA 95 v porovnaní s jeho rozpočtom vykázali najmä Sociálna poisťovňa, zdravotné poisťovne a vyššie územné celky. Hospodárenie verejných financií sa pozitívne prejavilo aj na úrovni dlhu verejnej správy, ktorý ku koncu roka 2005 dosiahol podľa maastrichtských kritérií hodnotu 507,4 mld. korún, čo predstavuje 34,5 % HDP pri jeho objeme 1,47 bil. korún. Medziročné zníženie dlhov o 56,7 mld. Sk, resp. o 10 % pozitívne ovplyvnil popri raste HDP aj pokles štátneho dlhu v dôsledku jeho refinancovania prostriedkami organizácií verejnej správy, ktoré sú uložené na účtoch v Štátnej pokladnici. V rámci celkových výsledkov verejných financií príjmy samotného štátneho rozpočtu dosiahli výšku 258,7 mld. korún a boli o 1,5 mld. korún vyššie, než to bolo pôvodne schváleným rozpočtom. Rok 2005 bol prvým celým rokom nášho členstva v Európskej únii. Na základe porovnania skutočne odvedených prostriedkov do rozpočtu Únie a prostriedkov poskytnutých Slovensku z rozpočtu Únie možno z finančného hľadiska hodnotiť naše členstvo v Európskej únii pozitívne. Slovensko získalo o 6,7 mld. korún viac, ako do rozpočtu Únie odviedlo. Návrh štátneho záverečného účtu prerokovala vláda 5. apríla, prijala k nemu uznesenie, ktorým schválila návrh, aby schodok štátneho rozpočtu vykázaný v štátnom záverečnom účte na rok 2005 vo výške 33,9 mld. korún bol uhradený vo výške 2,4 mld. korún úvermi prijatými v roku 2005, vo výške 4,2 mld. korún štátnymi finančnými aktívami a vo výške 27,3 mld. korún vydaním štátnych cenných papierov a prijatím pôžičiek v roku 2006. Takáto štruktúra úhrady schodku, ktorá nie je viazaná len na vydanie štátnych dlhopisov, ale aj na prijatie pôžičiek najmä z refinančného systému Štátnej pokladnice, podľa nášho názoru umožní získať finančné zdroje na jeho krytie pri nižších nákladoch, než za aké by bolo možné emitovať štátne dlhopisy. Odporúčam, aby Národná rada sa stotožnila s týmto rozhodnutím vlády o úhrade schodku štátneho rozpočtu vykázaného v roku 2005 a prijala uznesenie, ktorým schvaľuje návrh štátneho záverečného účtu za rok 2005 ako celok tak, ako bol predložený. Ďakujem pekne za pozornosť.