Podmanický, Ján, poslanec NR SR (2018-02-08):
Ďakujem pekne za slovo. Vážený pán podpredseda Národnej rady, vážení kolegovia poslanci, pani poslankyne, aj keď rozprava nebola až tak dlhá ako pri tom predchádzajúcom návrhu zákona, dovoľte mi niekoľko pripomienok. Začnem tým argumentom, že, ktorý spomenul pán poslanec Dostál, že SMER si tu robí nejaký PR. Nuž, pán poslanec, či sa vám to páči, alebo nie, logicky, keď je SMER vo vláde a tvorí jadro vládnej koalície a je vo vláde spolu so Slovenskou národnou stranou a spolu s MOST-om – HÍD, no tak celkom logicky každý návrh zákona, ktorý pomáha slušným pracujúcim ľuďom mať vyššie príjmy, tak môže byť z tohto pohľadu vnímaný, z vášho pohľadu, ako PR. Nejak cítim vo vašich slovách takú tíšku závisť, tichú závisť, že možno vy neprichádzate s takýmito opatreniami, ktoré pomáhajú pracujúcim ľuďom na Slovensku. Ale je to celkom logické, že dá sa to vyložiť aj takýmto spôsobom, a môžete sa nad tým smiať, koľko chcete, môžete, pán poslanec Gröhling, krútiť hlavou, pravda je taká, že prichádzame s návrhom novely Zákonníka práce, ktorá významne pomôže zvýšiť príjmy pracujúcim ľuďom na Slovensku. Ak hovoríte, že je to na úkor niekoho iného, tak si treba povedať, že ak si zoberieme ukazovateľ podiel miezd na hrubom domácom produkte, tak na Slovensku tvoria mzdy 36 % hrubého domáceho produktu, zatiaľ čo v západných krajinách Európskej únie tvoria mzdy až 49 %. Na Slovensku na druhej strane je zisk firiem až 51 % z hrubého domáceho produktu, na Západe je ten zisk približne 36 % z hrubého domáceho produktu. Takže minimálne tento jeden ukazovateľ vám vytvára alebo nastavuje zrkadlo, aká je reálna situácia na Slovensku, a že je tu priestor na to, aby sa dvíhali mzdy, či už formou minimálnej mzdy, dvíhanie minimálnej mzdy, alebo formou zvyšovania príplatkov za prácu v noci, za prácu vo sviatok, za prácu v sobotu a nedeľu. Kedy inokedy máme pristúpiť k takémuto opatreniu, ak nie vtedy, keď sa ekonomike darí? Práve teraz je čas na to, aby sme, áno, vytvorili tlak na zvyšovanie miezd pracujúcich ľudí na Slovensku. Sú to aj iné ukazovatele, napr. parita kúpnej sily v porovnaní s našimi susedmi, ktorá tiež nám jasne ukazuje, že nijakým spôsobom neohrozujeme konkurencieschopnosť, keďže parita kúpnej sily v okolitých štátoch je vyššia ako u nás. Takisto si môžeme zobrať napríklad ukazovateľ, kde Slovensko vykazuje najvyšší rast pridanej hodnoty v priemyselnej výrobe podľa štatistík OECD. Napríklad od roku 2008 vzrástla pridaná hodnota v priemysle na Slovensku o 40 %. Je teda celkom prirodzený tlak vládnej koalície, aby sa tento pozitívny trend výraznejšie prejavoval aj v platoch. Tu možno uviesť, že práve v priemyselnej výrobe je vyšší počet nočnej práce, takže tá snaha vlády o zvýšenie príplatku a snaha vládnej koalície o zvýšenie nočných príplatkov je úplne legitímna. Opäť štatistický údaj, v Slovenskej republike pracuje pravidelne v noci okolo 16 % zamestnancov, v krajinách Európskej únie je to len 6 %. Vždy, predovšetkým strana Sloboda a Solidarita varovala, že prijímame opatrenia, ktoré komplikujú podnikanie na Slovensku, ktoré budú viesť k zvyšovaniu nezamestnanosti, ktoré budú viesť k prepúšťaniu ľudí z podnikov. No toto opakujete pravidelne, či už keď sme prijímali Zákonník práce, alebo keď dvíhame minimálnu mzdu. No ale tie skutočné čísla preukazujú alebo ukazujú presný opak. Naopak, dvíha sa zamestnanosť, znižuje sa nezamestnanosť. A to dokonca aj v tých okresoch, kde máme nezamestnanosť na najvyšších číslach. Aj tam sa dokonca na mesačnej báze znižuje nezamestnanosť. Takže, pán poslanec, ja viem, že ono sa to dobre počúva, predovšetkým ľuďom, ktorí zamestnávajú iných ľudí, keď vy hovoríte, že je niečo na ich úkor, ale fakt je taký, že práve tlak vlády a vládnej koalície, koalície pomáha ľuďom, aby sa im zvyšovali čisté príjmy, či už je to formou zvyšovania minimálnej mzdy, ktorá, samozrejme, zasa vytvára tlak na to, aby sa dvíhali platy, aj tie, ktoré sú vyššie, či už je to forma príplatkov za prácu v noci, za prácu vo sviatok a za prácu v soboru a v nedeľu. Úplne na záver chcem ešte, chcel som ešte zareagovať na pána poslanca Dostála, ktorý robil tu rozbor rokovacieho poriadku. Pán poslanec, vy ste si mýlili vystúpenia navrhovateľa v úvodnom slove, ktoré vždy môže byť širšie, ktoré má nejakým spôsobom vložiť návrh zákona do nejakého rámca, a vystúpenie v rozprave, ktoré v druhom čítaní by malo byť predovšetkým technického charakteru. Mal by, mali by zaznievať pozmeňujúce a doplňujúce návrhy. O zmysle zákona sa, samozrejme, rozpráva v prvom čítaní, ale úvodné a záverečné slovo predkladateľa má možnosť byť aj v širšom rámci. Napokon to vaše vystúpenie bolo ukážkou toho, ako z úplne inej témy sa dá prejsť k téme, ktorá, o ktorej sa rokuje. Musím uznať, že ste naozaj šikovný rečník a bolo to veľmi šikovné prepojenie. Na druhej strane, pán poslanec, vytiahnuť jeden jediný prípad, že niekto porušuje Zákonník práce, to nie je úlohou zákonodarného orgánu pri prijímaní návrhu zákona, ale je to úlohou napríklad inšpektorátu práce. Neviem, či ste sa obrátili už na inšpektorát práce, aby vykonal kontrolu v tejto firme. Ak bol Zákonník práce porušovaný, tak mali nastať sankčné mechanizmy. A garantujem vám, že aj keď prijmeme túto novelu Zákonníka práce, tak ak sa nájdu podnikatelia, ktorí nebudú chcieť rešpektovať Zákonník práce, tak sú tu štátne orgány, ktoré vymôžu, aby sa ľudom príplatky za prácu v noci, za prácu vo sviatok alebo za prácu v sobotu a nedeľu dvihli tak, ako v zákone schválime. Ďakujem pekne.