Svrček, Miloš, poslanec NR SR (2022-03-24):
Ďakujem pekne, pán podpredseda. V súlade s čl. 80 Ústavy Slovenskej republiky, ako aj s § 129 rokovacieho poriadku som si dovolil predložiť dve interpelácie ústne. Prvá je adresovaná na ministra zahraničných vecí pána ministra Korčoka. Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí totiž podľa medializovaných informácií zo včerajšieho dňa premiestnilo sídlo veľvyslanectva Slovenskej republiky z Kyjeva do ukrajinského Užhorodu, pričom tam už pôsobí zástupca slovenského veľvyslanca, a v dnešný deň, to znamená 24. marca, by mal byť vyslaný aj veľvyslanec do Užhorodu. Tento krok je určite jasný signál nášmu východnému susedovi, že Slovensko ostáva v Ukrajine prítomné a úrad tak bude naplno fungovať z Užhorodu, pričom by tam mali byť tí istí pracovníci, ktorí boli evakuovaní ešte pred pár dňami z Kyjeva. A plne aj súhlasím s tým, že ide o dôležitý krok voči Ukrajine a je to zároveň dôležitý krok aj pre diplomatickú službu Slovenskej republiky, lebo budú na mieste, budú pomáhať na tej hranici, ako aj plne vykonávať diplomatické činnosti a najmä posielať riporty a reportovať o dianí na Ukrajine. No a v nadväznosti na vyššie uvedené by som sa teda, pán minister, chcel opýtať: Jednou z prioritných úloh zastupiteľských úradov je poskytovať konzulárnu ochranu občanom Slovenskej republiky, ktorí sa v zahraničí ocitnú v stave núdze alebo potrebujú pomoc pri ich zabezpečení svojich práv a oprávnených záujmov. V tejto súvislosti by ma zaujímalo, akú bude mať pôsobnosť generálny konzulát v Užhorode, keď sa do Užhorodu premiestnilo sídlo veľvyslanectva Slovenskej republiky z Kyjeva, a či sa zmení aj nejako činnosť alebo pôsobenie generálneho konzulátu v Užhorode. Druhá otázka. Generálny konzulát Slovenskej republiky v Užhorode pokrýva konzulárnymi službami a výkonom konzulárnych činností nasledovných päť teritoriálnych konzulárnych obvodov, to je Zakarpatská oblasť, Ľvovská oblasť, Ivanofrankivská oblasť, Ternopiľská oblasť a Černyhivská oblasť. Chcem sa preto informovať, či ostáva generálny konzulát v Užhorode naďalej v tejto pôsobnosti, čiže či naďalej bude mať pokrytie konzulárnymi službami v uvedených oblastiach, resp. či sa toto pôsobenie zužuje alebo rozširuje. A posledná otázka, chcel by som sa informovať, či sídlo veľvyslanectva Slovenskej republiky na Ukrajine v Užhorode bude umiestnené v budove generálneho konzulátu alebo v inej prenajatej budove. Zaujíma ma totiž, že či bude kapacitne stačiť budova generálneho konzulátu v Užhorode, lebo však bol som tam osobne, videl som, v akých priestoroch sídli konzulát, a či bude kapacitne stíhať celá táto budova nasťahovanie celého veľvyslanectva vrátane vojenského pridelenca, vrátane policajného pridelenca a tak ďalej. Čiže zaujímalo by ma zároveň aj to, či v nadväznosti na zvýšený nápor pracovnej agendy na štátnej hranici medzi Slovenskou republikou a Ukrajinou taktiež ministerstvo zahraničných vecí aj napriek tomu, že sa presťahovalo toto veľvyslanectvo z Kyjeva do Užhorodu, či sa plánuje aj personálne posilniť kapacita generálneho konzulátu v Užhorode. To bola posledná otázka. Druhá interpelácia je smerovaná na ministra hospodárstva pána Sulíka a vicepremiéra. Európa evidentne čelí vyhliadkam na nedostatok nafty, pretože jej toky z Ruskej federácie sa zmenšujú v dôsledku ruskej invázie na Ukrajinu. Uviedli to aj vedúci predstavitelia dvoch obchodných skupín na globálnom komoditnom samite organizovanom novinami Financial Times. Popredný európsky externý dodávateľ nafty Trafigura Group zaznamenal od invázie Ruska na Ukrajinu pokles vývozu surovej ropy a ropných produktov o približne 2 až 2,5 milióna barelov denne, a to výrazne ovplyvňuje jej množstvo v Európe. Je evidentný, je evidentné, že trh s naftou je extrémne napätý a bude ešte napätejší a pravdepodobne povedie k výpadkom zásob, na čom sa zhodli aj experti, ktorí vystúpili na tomto spomínanom samite. Začiatkom marca vyskočili ceny kontraktov na nové rekordné úrovne, pretože obavy z prerušenia dodávok z Ruska vystupňovali už aj tak napätú situáciu na trhu. Na ilustráciu, ceny vykurovacieho oleja v Nemecku za týždeň do 14. marca vzrástli o viac ako 50 %. Pán minister, poradenská spoločnosť Energy Aspects odhaduje, že európske zásoby nafty klesnú tento mesiac na najnižšiu úroveň od roku 2018, pričom firma v prezentácii uviedla, že v marci je ohrozených približne 500-tisíc ton ruského exportu nafty a fyzické dodávky sú napätejšie ako kedykoľvek predtým. Z ruských rafinérií stále prúdia dodávky paliva do Európy, ale obchod je čoraz ťažší a z ruských rafinérií stále prúdia dodávky paliva do Európy, pričom, ako som už spomenul, tento aspekt, ktorý tu máme, teda vojnový konflikt, výrazným spôsobom ovplyvňuje tieto dodávky. Prepravné spoločnosti, banky a nákupcovia sa po invázii vyhýbajú obchodovaniu s ruskými energetickými produktmi v rámci tzv. samosankcionovania. To prinúti ruské rafinérie obmedziť produkciu, čo už v skutočnosti vidíme a čo de facto znamená, že namiesto produktov bude potrebné dovážať viac ropy, čo však nie je možné. Ceny nafty v Európe v uplynulých týždňoch prudko vzrástli, čo je pochopiteľne negatívna informácia pre celý komoditný trh v Európe. A v nadväznosti na to by som sa chcel, pán minister, opýtať túto jednu otázku: Ruské rafinérie znižujú produkciu, čo zvyšuje riziko, že sa zhorší situácia na európskom trhu s naftou, ktorej je už teraz nedostatok. Pripravuje sa teda na úrovni štátnej politiky nejaké riešenie, aby sme predišli situácii prípadného nedostatku ropy na našom slovenskom trhu? Ďakujem pekne.