J. Burian, poslanec: (2003-06-25):
Vychádzajúc z tých opatrení, ktoré boli dnes prijaté alebo dnes teda na tejto schôdzi budú prijímané v skrátenom legislatívnom konaní, ktoré beriem ako nesystémový krok, nechcem dnes sa zaoberať, by som povedal, opatreniami, ktoré vláda prijíma dnes v oblasti spotrebných daní, ale skôr by som sa chcel zamyslieť nad tým, čo sú vlastne dôsledky a čo sú príčiny. Myslím si, že tie opatrenia, ktoré vláda dnes prijíma, sú vlastne už len dôsledky, by som povedal, koncepcie alebo neexistencie koncepcie hospodárskeho rozvoja Slovenskej republiky. A my by sme sa mali zamyslieť nad príčinami, ktoré teda sú vznikom takýchto situácií alebo takýchto vecí. Myslím si, že už niekoľko rokov chýba a absentuje nejaký seriózny ekonomický a hospodársky, by som povedal, materiál o hospodárskom rozvoji Slovenskej republiky a konkrétne kroky, ktoré by mali viesť k tomuto oživeniu tejto ekonomiky. Myslím si, že prvým takým vážnym impulzom aj pre mňa ako nového poslanca bolo programové vyhlásenie vlády, kde si myslím, že bolo toľko všeobecných fráz a toľko, by som povedal, nekonkrétností, že vlastne reálne vybrať si z toho, akým smerom sa bude uberať vláda v tomto volebnom období, myslím, bolo dosť ťažké. Vychádzajúc z týchto vecí vzhľadom na dlho ospevovaný proces alebo teda transformáciu ekonomík sveta, napr. Írska, ktoré je dlho rozprávaným ako ukážkovým príkladom, ako sa má rozvoj ekonomiky alebo rozvoj hospodárstva diať, by som mal upriamiť pozornosť vlády, resp. ministerstva financií na to, akým spôsobom, povedzme, pred 15 až 20 rokmi mali záujem naštartovať ekonomiku v krajine, ktorá bola, myslím si, jednak vo vzdelanostnej úrovni a jednak v hospodárskej a ekonomickej úrovni, myslím, zrovnateľná so Slovenskom alebo ešte možno v niektorých oblastiach na nižšej úrovni. Myslím si, že prvým predpokladom bolo to, že si urobili koncepciu alebo prijali koncepciu, ktorá hovorila o tom, akým spôsobom zvýšiť potenciál ekonomiky vnútornej a ako získať zahraničné investície. Minimálnym vážnym systémom, ktorý zaviedli, bola vlastne nejaká hospodárska koncepcia, ktorá hovorila o tom, do akej miery vstúpia zahraniční investori a do akých presných segmentov, o ktoré majú záujem, aby vstúpili títo zahraniční investori. Írsko prijalo, povedzme, systém FDI, to je Foreign Direct Investment, ktorý vlastne hovorí o tom, zahraničné investície kde a do ktorých segmentov majú vstupovať. Povedzme, oni ich prijali do farmácií, do biotechnológií a do IT technológií a do softvérových riešení. To boli presne jasné segmentové riešenia. Ja dnes som sa nedozvedel, ani som sa nedozvedel z vládneho vyhlásenia, nedozvedel som sa, dá sa povedať, ani pred nejakými rokmi o tom, o ktorých segmentoch má jasnú predstavu a ktoré segmenty bude podporovať vláda na to, aby vstúpili títo zahraniční investori. Myslím si, že takisto vláda musí sa zaoberať tým, ako to vlastne je aj logicky riešené, aby teda podporila malých a stredných podnikateľov, teda takým systémom, akým idú krajiny, ktoré prešli nejakým transformačným procesom, tú vertikálnu a horizontálnu štruktúru, vo vertikálnej úrovni urobila teda podporu malého a stredného podnikania z toho titulu, že vstúpi zahraničný investor, aby sa využili,  by som povedal, nejaké synergické efekty týchto vstupov zahraničných investorov a zároveň v horizontálnej štruktúre aby existujúca ekonomika alebo existujúce podniky neboli potláčané silnou konkurenciou zahraničných investorov. To je dosť vážny argument na to, akým spôsobom u nás prebieha určitým spôsobom privatizácia a ďalšie vstupy zahraničných investorov. Na posilnenie takýchto vecí vláda deklaruje určité formy reformy alebo reformné kroky, ktoré vláda chce uplatniť v tejto ekonomike. A myslíme si alebo myslím si, že jednoducho iba tým, že sa povie, že je reforma, odrazu tu vstúpia zahraniční investori, bude tu obrovský prílev, ekonomika bude rásť. Myslím si, a myslím, že to aj z viacerých úst bolo povedané, že Slovensko má potenciál rastu, a teda prístupu zahraničných investorov. Ale myslím si, že je tu, by som povedal, také voľné správanie sa vlády, že tak, ako to príde, tak to bude. Jednoducho myslím si, že ešte vláda nerealizovala toľko možností alebo toľko vecí, ktoré by s tým súviseli. Vrátim sa k tomu, čo som povedal. Vláda má predstavu robiť reformné opatrenia v daňovej oblasti, v dôchodkovej oblasti, povedzme, v ďalších oblastiach. Dotknem sa hlavne týchto oblastí. Prvá vec je teda daňová reforma. Hovoríme o daňovej reforme, ktorá by mala podporiť potenciál ekonomiky. Zatiaľ ale skôr, naopak, vidím málo impulzov na to, aby táto ekonomika rástla. Úvaha je o tom, aby sa prijala rovná daň a znížili teda priame dane, zvýšili nepriame dane. Filozofia je o tom, že keď ich znížime na 19 %, je teda potenciál prílevu zahraničných investícií. Slovensko malo ešte pred hádam tri štvrte rokom aj nulové dane preto, aby vstúpili tu zahraniční investori? Predsa nie je hlavným predpokladom toho, že vstúpi zahraničný investor, iba to, že znížime dane, my v prvom rade musíme tieto potenciálne alebo tieto pozitívne veci predať do zahraničia. Pokiaľ to neurobíme, myslím, že zahraniční investori budú asi tak prichádzať, ako prichádzali pred obdobím, povedzme, 2 rokov, že tu vstúpili v podstate dvaja zahraniční investori, vážni, a to teda na VSŽ a Volkswagen, ktorý vlastne, môžem povedať, iba kúpil existujúci podnik a v podstate zabezpečil návratnosť investície do 1,5 roka len tým, že urobil poriadok v danej firme. Takže je dosť ťažké odhadovať, že by to boli nejaké vážne investície, ktoré vstúpili do tejto ekonomiky. A myslím si, že tým, že boli takéto možnosti alebo takéto pozitívne možnosti pre zahraničných investorov a neboli využité, musíme sa zamyslieť nad tým, že všetky tie daňové úľavy, ktoré dnes sa pripravujú, či priamo prinesú týchto zahraničných investorov. Myslím si, že práve vláda by sa mala zaoberať tým, akým spôsobom, povedzme, keď sme hovorili príklad, hovoril som aj príklad Írska, oni prilákali týchto investorov. Prilákali ich veľmi, by som povedal, tvrdým marketingovým a takým osvetovým systémom lákania zahraničných investorov, a to tým, že napr. vytvorili inštitúciu ako IDA, Industrial Development Agency, cez túto inštitúciu prilákali alebo mali záujem lákať zahraničných investorov, kde im jasne povedali segmentáciu, do ktorej majú vstupovať, jasnú prezentáciu vlastnej ekonomiky, jasné možnosti, ktoré im dáva táto krajina. A na základe týchto vecí alebo na základe aj týchto, by som povedal, pozitív a prezentácií táto ekonomika začala napredovať a minimálne tým, že zabezpečila aj týmito systémami prílev investícií cez fondy Európskej únie, ktoré boli k dispozícii. A myslím, že vytvorili celkom zaujímavú sieť súkromných takýchto agentúr, ktoré už pracovali na báze ziskovosti, aby jednak svojou aktivitou a aktivitou svojich agentúr prilákali investorov. Čiže myslím si, že v prvom rade mali by sme sa zamyslieť nad tým, že prvoradá reforma je tým, akým spôsobom prezentujeme toto Slovensko, nehovoriac o tom, že tá reforma musí prejsť alebo prechádza vlastne tým uvedomením si podstatnej časti obyvateľstva, tým, že tá reforma vzniká v hlavách, v prvom rade v hlavách ľudí. A musia sa stotožniť títo občania tejto republiky s reformnými opatreniami a musia ich brať ako pozitívny faktor tohto riešenia. Ja som vystupoval už k dôchodkovej reforme niekoľkokrát, že je to nie o dôchodkoch, ale o ekonomike. A myslím si, že tým, že naštartujeme túto dôchodkovú reformu, všetky tie opatrenia, ktoré sa dnes prijmú, je budúci rok, by som povedal, dosť na vode, vzhľadom na to, že schodok verejných financií bude teda vyšší o 2 % až 2,5 %, vzhľadom na to, že táto dôchodková reforma si vyžiada 20 mld. až 25 mld. Sk, čo teda v konečnom dôsledku prinesie ďalší výrazný schodok verejných financií. Myslím, že dnes schodok verejných financií je dôležitý, ale nie je tým najdôležitejším meradlom do času vstupu do Európskej únie. Je to dôležité na to, aby sme videli, že vlastne do tejto ekonomiky dáme viac peňazí, očakávame v budúcnosti určité príjmy a impulzy pre túto ekonomiku. Bohužiaľ, nie som si stopercentne istý, či sú tým pozitívom tieto impulzy, ktoré dnes dávame, už by mali vzísť zo zákonov, ktoré boli prijaté už dnes. Spomeňme zákon dane z príjmu, kde sme prijali, povedzme, rozpustenie rezerv na budúci rok, rezerv na opravy, ktoré v konečnom dôsledku pre firmy prinesie skôr teda negatívum a negatívum v tom, že sa rozpustia rezervy vo výške cirka 30 mld. Sk a štát si, povedzme, na úrovni 19 %  vyberie 5 mld. až 6 mld. Sk. Je to dobrá príprava na daňovú reformu, na to, že takýmto spôsobom si bude štát zabezpečovať svoje príjmy alebo bude sanovať štátny rozpočet, ale, naopak, si myslím, že nepodporí túto ekonomiku, čo primárne by malo naštartovať nové impulzy pre túto ekonomiku. Ďalší zákon je vlastne daň z pridanej hodnoty, ktorý bude teda prerokúvaný v skrátenom konaní alebo teda už v tom druhom čítaní, kde vlastne budeme zdaňovať DPH a všetky platby. Myslím si, že ešte nie je celkom domyslený systém DPH na pristúpenie k záväzkom, postúpenie pohľadávok, zápočty a tak ďalej, kde, v tomto zákone, nie je dosť jasne identicky povedané, ako sa budú správať takéto platby, keď hovoríme, že na všetky platby bude sa vzťahovať DPH. A myslím si, že práve aj v stavebníctve bude tento problém alebo tento jav dosť negatívnym javom. A práve v tom investovaní bude práve, by som povedal, skôr negatívum ako pozitívum vzhľadom na to, že v tom stavebníctve ako predvoji nejakého vývoja alebo napredovania ekonomiky skôr bude stagnácia vzhľadom na to, že budeme tlačiť investorov do toho, aby platili o 19 % viac zdrojov do tohto celého systému, a teda uvažovali o všelijakých možných a nemožných únikoch z tohto systému. A myslím, že teda v nejakých kuloároch sa to rozprávať môže, ja nechcem teraz tu navrhovať legálnym spôsobom, ako obchádzať takýto systém, ale chcem len upozorniť na to, že toto bude evokovať ďalšie špekulácie, aby investor sa nezaťažil ďalším percentom alebo tými 19 %. Na záver môjho vystúpenia len by som mal podotknúť to, ja fandím všetkým opatreniam, ktoré sú a ktoré budú reformné a ktoré naštartujú reformné opatrenia alebo reformné kroky v tejto republike. Myslím si, že ale v prvom rade by mala vláda uvažovať o vzdelaní, ktoré dnes potláčame, a určitým spôsobom tam hľadať riešenie na to, že vzdelaná populácia môže napredovať v reformných opatreniach, aby teda to nedopadlo tak, ako, teda by som parafrázoval moju skúsenosť, keď som po 2 rokoch ako absolvent vysokej školy ekonomickej nastúpil do praxe a keď po 2 rokoch som sa stal vedúcim ekonómie a jednoducho môj starší kolega, ktorý tam už len nadsluhoval, tak vlastne pri otázke riaditeľa sekcie, aké výsledky dosiahol, aké teda pozitíva boli, on to proste jednoducho deklaroval iba tak, že to tak vyšlo. Takže ja by som rád bol, aby teda takéto konštatovanie nebolo aj v súvislosti s opatreniami, ktoré prijímame, ale aby sme my urobili opatrenia na to, že perspektívne tieto kroky povedú k tomu, aby tento štát naštartoval zdravý hospodársky vývoj. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)