I. Šimko, minister vnútra SR: (2001-10-19):
Cieľom návrhu je zveriť osvedčovanie listín a podpisov na listinách všetkým obciam. V súčasnosti majú túto pôsobnosť len notári a okresné úrady, pričom okresné úrady ju vykonávajú aj mimo svojho sídla na stálych pracoviskách, ktoré majú v 900 obciach. Predloženým návrhom sa osvedčovanie zveruje obciam ako súčasť výkonu samosprávy, čo umožní zvýšenie príjmov obcí. Tak ako okresné úrady, ani obce však nebudú môcť vykonávať osvedčovanie listín, ktoré sa majú použiť v cudzine. Takéto osvedčovanie je totiž v Notárskom poriadku vyhradené notárom. Okrem zvýšenia príjmov obcí je hlavným prínosom navrhovaného zákona skutočnosť, že značne uľahčí obyvateľom Slovenskej republiky vybavovanie ich záležitostí na úradoch, čo je konečným cieľom prebiehajúceho presunu kompetencií. Považujem tiež za vhodné zmieniť sa o tom, že vláda Slovenskej republiky neodporučila na ďalšie ústavné prerokúvania návrh zákona pána poslanca Bohunického, ktorý upravuje rovnakú problematiku. Tento poslanecký návrh však Národná rada v prvom čítaní schválila, preto opätovne upozorňujem na jeho legislatívne nedostatky. Poslanecký návrh zákona upravuje len osvedčovanie vykonávané obcami a ponecháva v právnom poriadku Slovenskej republiky zákon Národnej rady č. 15/1993 Z. z. o osvedčovaní listín a podpisov na listinách obvodnými úradmi. Tým by došlo k úprave tej istej otázky v dvoch zákonoch, čo je v rozpore s článkom 4 ods. 1 legislatívnych pravidiel vlády. Názov aj text zákona je v rozpore so zákonom Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov, ktorý ustanovuje pôsobnosť obce, a nie obecného úradu. Okrem toho je nepriamou novelizáciou zákona Národnej rady č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov. Pre toto a aj pre dôvody, ktoré som uviedol v prvej časti môjho vystúpenia, odporúčam, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, aby ste návrh prerokovali a aby ste súhlasili s jeho posunom do druhého čítania. Ďakujem pekne za pozornosť. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem pánu ministrovi za uvedenie vládneho návrhu zákona a prosím ho, aby zaujal miesto pre navrhovateľov. Prosím teraz spravodajcu, ktorého určil navrhnutý gestorský Výbor Národnej rady pre verejnú správu, poslanca Miloslava Suchára, aby sa ujal slova. M. Suchár, poslanec: Vážený pán predsedajúci, vážení páni ministri, vážené kolegyne, kolegovia, dovoľte mi, aby som v súlade s § 73 ods. 1 Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku vystúpil pri prvom čítaní o vládnom návrhu zákona o osvedčovaní listín a podpisov na listinách okresnými úradmi a obcami (tlač 1158) ako spravodajca určený Výborom Národnej rady pre verejnú správu. Návrh zákona bol poslancom Národnej rady doručený 12. septembra 2001. Ako spravodajca k tomuto prvému čítaniu si osvojujem stanovisko, že uvedený návrh spĺňa formálnoprávnu stránku, ako je to uvedené § 67 a 68 zákona Národnej rady Slovenskej republiky o rokovacom poriadku. Jeho prijatie je veľmi dôležité, lebo spresňuje pôsobnosť obcí pri osvedčovaní listín a podpisov, t. j. ich novú kompetenciu, ktorú dostali v zákone o reforme verejnej správy. Odporúčam, aby sa Národná rada Slovenskej republiky uzniesla v zmysle § 73 ods. 3 písm. c) zákona o rokovacom poriadku v znení neskorších predpisov, že po rozprave odporučí vládny návrh zákona o osvedčovaní listín a podpisov na listinách okresnými úradmi a obcami (tlač 1158) prerokovať v druhom čítaní. Súčasne odporúčam prideliť v druhom čítaní na prerokovanie tento návrh zákona Ústavnoprávnemu výboru Národnej rady, Výboru Národnej rady pre financie, rozpočet a menu a Výboru Národnej rady pre verejnú správu. Za gestorský výbor navrhujem v súlade s citovaným návrhom Výbor Národnej rady pre verejnú správu. Súčasne odporúčam, aby výbory, ktorým bol návrh pridelený, ho prerokovali do 22. novembra 2001 a gestorský výbor do 23. novembra 2001. Ďakujem, pán predsedajúci, prosím, otvorte k tomuto bodu rozpravu. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem, pán poslanec. Prosím, aby ste zaujali miesto pre spravodajcov výborov. Zároveň otváram všeobecnú rozpravu k tomuto bodu programu. Konštatujem, že písomne nie je prihlásený nikto z poslancov. Pýtam sa, kto sa chce prihlásiť ústne. Jeden poslanec, pán poslanec Peter Bohunický. Končím možnosť prihlásiť sa do rozpravy ústne. Dávam slovo poslancovi Bohunickému v rozprave. P. Bohunický, poslanec: Vážená Národná rada, vážení páni ministri, v prvom čítaní máme predložený vládny návrh zákona o podpisoch na listinách okresnými úradmi a obcami a ich osvedčovaní. Chcem sa k zákonu vyjadriť, k jeho filozofii, pretože v prvom čítaní by sme mali hovoriť v prvom rade o tomto. Pán minister povedal nedostatky môjho poslaneckého návrhu, ktorý podobným spôsobom upravuje túto podľa môjho názoru povahou autentickú kompetenciu obce, teda originálnu kompetenciu. Treba povedať, že môj návrh bol daný do legislatívneho procesu ešte v máji tohto roku, takže odvtedy sa udiali mnohé skutočnosti, na ktoré som v predloženom návrhu nemohol reagovať. Osobne si však myslím, že vládny návrh má niektoré nedostatky, alebo minimálne nevysvetlené miesta. Je to najmä § 1 a § 2, ktoré hovoria o filozofii tohto zákona, kde sa síce v § 1 hovorí o tom, že obce a okresné úrady môžu pokračovať na základe, alebo sa upravuje, akým spôsobom budú osvedčovať listiny, ale v dôvodovej správe sa píše, že to budú obce, 800 obcí, ktoré sú matričnými obcami. A tu je moja prvá otázka: Môže napríklad v matričnej obci Trstín vzniknúť vedľa matričného osvedčovania aj osvedčovanie obecné? Hovorím to z toho dôvodu, že v § 2 sa hovorí o tom, že poplatky sa budú naďalej upravovať zákonom o správnych poplatkoch, čo je kolková známka. A kolková známka je príjmom štátu. Pýtam sa teda: Keď obce osvedčujú listiny svojim občanom, prečo príjem za túto činnosť nie je príjmom štátu, alebo či príjem sa potom vyberie kolkovou známkou a nejakým spätným spôsobom bude daný naspäť do príjmu obce? Pritom sú to podľa môjho názoru pre štátny rozpočet zanedbateľné príjmy, pretože minulý rok, v roku 2000, to bolo 63 mil. korún za osvedčovanie podpisov na listinách matrikami. Prirodzene, notári majú vzhľadom na povahu a výšku poplatkov oveľa väčšie príjmy, ktoré sú vlastne ich príjmami, a vyúčtovávajú ich viac-menej formou daňového priznania. A keď poznám prax, tak viem, že mnohé nedostatky sú práve v notárskych kanceláriách pri osvedčovaní, napríklad aj také, že ak nepožiadate, tak vám nevydajú potvrdenie o tejto veci, čiže tento príjem je diskutabilný. Preto sa chcem vážne spýtať pána ministra, či a koho príjem a akým spôsobom bude príjem za osvedčovanie listín, ktorý je príjmom na základe správnych poplatkov príjmom rozpočtu obce. Tieto dva paragrafy sú také závažné, že som z toho dôvodu nestiahol zatiaľ svoj poslanecký návrh o osvedčovaní listín, pretože môj návrh rieši túto problematiku komplexne pre všetky obce. Prirodzene, námietky, ktoré pán minister povedal, postupne vo výboroch odstraňujem. Bol som vo finančnom výbore, bol som vo výbore pre verejnú správu, v pondelok idem do ústavnoprávneho výboru. Dávam pozmeňujúce návrhy, ktoré reagujú na pripomienky legislatívneho odboru vlády, a tieto pripomienky riešim určitým spôsobom, prirodzene, ku ktorému sa výbory vyjadria. Ja by som a budem, keď príde môj poslanecký návrh do druhého čítania, budem mať určité odporúčanie na presun tohto návrhu dajme tomu za druhé čítanie vládneho návrhu, aby sme, ak sa naozaj stane to, čo ja zatiaľ mám vysvetlené, že to funguje takýmto spôsobom, že iba 800 obcí naďalej bude osvedčovať listiny, síce v zákone to majú v inom zákone č. 369, majú to napísané pod písm. p), že je to ich právomoc, ale z povahy, tak ako je vytvorený tento zákon, síce procesne to upravuje. Ale znovu hovorím. Môže napríklad – zopakujem tú otázku – v matričnom obvode vzniknúť iné miesto na obecnom úrade, ktoré bude osvedčovať alebo robiť tú istú činnosť? A hlavne § 2, akým spôsobom sa pretaví správny poplatok kolkovej známky, ktorý je doteraz podľa zákona príjmom štátneho rozpočtu, do rozpočtu obce, do rozpočtu príslušnej obce, ktorá bude vykonávať osvedčovanie listín pre svojich občanov? Prirodzene oba zákony chcú vlastne to isté, priblížiť verejnú správu čo najbližšie občanovi. A aby aj tá najmenšia obec, ktorá má možnosť a chce takúto službu občanovi poskytnúť, overovať podpisy mohla. Tá stránka, preto sa nedotýkam ostatných paragrafov, ktoré vlastne upravujú ten spôsob výkonu tohto osvedčovania, ale minimálne na tieto dve veľmi závažné otázky, ktoré hovoria o filozofii zákona, by som naozaj potreboval odpoveď, aby som sa vedel rozhodnúť v ďalšom pokračovaní aj v mojom zákone. A znovu hovorím, je to v prospech občana a obce. Preto som zatiaľ z legislatívneho procesu môj návrh zákona nestiahol. Ďakujem. (Potlesk.) I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem pekne, pán poslanec, za vaše vystúpenie v rozprave. Konštatujem, že nie sú žiadne faktické poznámky k vášmu vystúpeniu. Pýtam sa, pán minister, predtým ešte vyhlasujem rozpravu za ukončenú, pýtam sa, pán minister, či chcete reagovať. Nech sa páči.