Lajčák, Miroslav, podpredseda vlády a minister zahraničných vecí a európskych záležitostí SR (2015-05-07):
Ďakujem pekne, vážený pán predsedajúci. Ja chcem poďakovať všetkým poslancom, ktorí sa zapojili do rozpravy. Zaznelo tu viacero námetov. Ja, ak dovolíte, by som sa sústredil iba na tri, ktoré tu boli prezentované opakovane. To je téma TTIP, téma migrácie a téma prípravy na slovenské predsedníctvo. Pán poslanec Mikloško, ja vám potom individuálne odpoviem na niektoré vaše podnety osobitne, ten jeden obchodný prípad. Pokiaľ ide o TTIP, alebo teda Transatlantické obchodné a investičné partnerstvo medzi Európskou úniou a Spojenými štátmi, chcem povedať, že Slovenská republika a ja osobne podporujeme uzavretie tejto dohody, pretože vzhľadom na proexportnú orientáciu slovenského hospodárstva má potenciál posilniť hospodársky rast. Očakávame, že jej najväčší prínos bude v oblasti automobilového priemyslu, ale zároveň by mala byť významným prínosom aj pre malé a stredné podniky. Pre vašu informáciu, sa od tejto dohody očakáva, že za predpokladu naplnenia toho ambiciózneho scenára dohody, že prinesie nárast HDP v Európskej únii o zhruba pol percenta, čo je v hodnotovom vyjadrení cca 100 mld. eur ročne, a pre Slovenskú republiku to znamená potenciálny nárast HDP 0,3 – 0,4 %, to je cca 200 až 300 mil. eur ročne, a zároveň sa odhaduje nárast slovenského exportu do Spojených štátov o 23 % na vytvorenie približne 2 500 nových pracovných miest. Dohodu vnímame aj ako politický projekt strategického významu, ktorý presahuje národné a európske ekonomiky. Súhlasím so všetkými tými, ktorí poukazujú na to, že je nevyhnutné zvýšiť transparentnosť rokovaní. Chcem povedať, že ministerstvo hospodárstva, ktoré je výlučným gestorom rokovaní o tejto dohode, si je tejto skutočnosti vedomé a po každom rokovacom kole organizuje verejné diskusie pre všetkých záujemcov z radov podnikateľov, ale aj z radov poslancov Národnej rady Slovenskej republiky, kde ich podrobne a detailne informuje o tom, čo bolo dohodnuté a ako a kam sa rokovania posunuli. Žiaľ, musím povedať aj to, že o túto iniciatívu ministerstva hospodárstva je minimálny záujem, a to aj spomedzi radov poslancov Národnej rady Slovenskej republiky, ale aj z radov podnikateľov. Chcem vás vyzvať a povzbudiť, aby ste sa zúčastnili týchto vecných diskusií o dohode. Pokiaľ ide o tému nelegálnej migrácie, venovali sme sa jej viackrát a opakovane aj na pôde výboru pre európske záležitosti. Pripomeniem, že sa tejto téme venovala mimoriadna Európska rada 23. apríla. Prijala konkrétne závery v piatich bodoch, ktoré tu nebudem opakovať, ale predsedníctvo Európskej únie a Komisia dostali za úlohu rozpracovať tieto závery do podoby toho populárneho výrazu „cestovná mapa“, ktorú predložia na júnovom samite Európskej rady a budú monitorovať implementáciu toho, čo už bolo dohodnuté. Chcem povedať, že pokiaľ ide o Slovenskú republiku, otázka kvót je politicky mimoriadne citlivá a zároveň v súčasnosti nemá ani potrebný právny základ. Slovenská republika podporuje presídľovanie alebo premiestňovanie migrantov na dobrovoľnej báze v rámci schopností, kapacít a možností jednotlivých členských štátov Európskej únie. Aj v súčasnosti máme skúsenosť, že utečenci po ich prijatí na našom území nemajú záujem tu zotrvať a smerujú do ekonomicky silnejších krajín, resp. krajín s diaspórami. A nie je možné v podmienkach Schengenu zabrániť sekundárnemu pohybu utečencov v rámci Európskej únie. Aj preto by pridaná hodnota zapojenia Slovenskej republiky do takýchto presídľovacích programov bola otázna. Tie závery Európskej rady hovoria o dobrovoľnom projekte presídľovania alebo o núdzovom premiestňovaní migrantov na dobrovoľnom princípe. Ja sa tu stotožňujem s názorom pána poslanca Šebeja, že riešením problému migrácií nie je to, že si na základe kvót ich budú jednotlivé členské krajiny Európskej únie rozmiestňovať. Naopak, ja to vnímam ako pozvánku k zvýšenej migrácii, a riešenie je v niečom inom, a to po prvé dôsledky, zabrániť tomu, aby ľudia strácali životy vo vlnách Stredozemného mora, a, samozrejme, aj v kritickom dialógu s krajinami Africkej únie hľadať riešenie koreňov, ktoré sú sociálneho, ekonomického charakteru. Aj preto jeden zo záverov Európskej rady bolo, že v najbližších týždňoch by sa mal uskutočniť spoločný samit Európskej únie a Africkej únie na Malte, aby sme sa týmto témam venovali. Slovensko je solidárne a je za princíp solidarity. Poskytujeme ochranu utečencov formou humanitárneho transferu. Napríklad sme pripravení demonštrovať našu solidaritu, ale nejaká relokácia migrantov na základe kvót v rámci Európskej únie určite nie je riešením. A poslednou témou, ku ktorej sa chcem vyjadriť, ktorá tu rezonovala vo viacerých vystúpeniach, je téma prípravy na predsedníctvo. Musím povedať, že na mňa mimoriadne disonantne zapôsobili slová pána poslanca Zsolta Simona, ktorého teraz nevidím v sále, ale musím sa k tomu vyjadriť, ktorý, citujem, povedal, „že Slovenská republika je málo pripravená na predsedníctvo a že vláda odmieta o tejto téme diskutovať“. Ja musím povedať, že tieto vyjadrenia sú neúctou k faktom, pretože chcem veľmi zodpovedne vyhlásiť, že Slovenská republika je dobre pripravená na predsedníctvo a sme vždy pripravení o tom diskutovať či na pôde Národnej rady Slovenskej republiky, alebo kdekoľvek inde. Máte možnosť pozvať si mňa a mojich spolupracovníkov do výboru, do pléna. Nikdy sme takúto iniciatívu neblokovali. Skôr naopak, budem veľmi rád, ak sa zapojíme do takejto debaty, aby ste všetci mali pocit, že ste súčasťou prípravy predsedníctva. Pozývam pána poslanca Simona na návštevu ministerstva zahraničných vecí a európskych záležitostí, aby sa oboznámil s faktami, a teším sa na to, ako vezme svoje slová späť a ospravedlní sa mi za ne. Pán poslanec Šebej hovoril o tom, a ja s ním súhlasím, že naozaj podpora európskej integrácie Európskej únie na Slovensku klesá, že máme koniec toho, čo sme nazývali slovenským paradoxom, to znamená nízka účasť vo voľbách, ale vysoká podpora Európskej únie a európskych inštitúcií. Je to aj preto, že tú tému EÚ sme si nechali ukradnúť bulvárom, povrchnými médiami a je treba, aby sme naozaj diskutovali – a diskutovali vecne. My sme aj presne s týmto cieľom minulý rok iniciovali vôbec vypracovanie materiálu a následne verejnú diskusiu o materiáli, ktorý hodnotí 10 rokov členstva Slovenskej republiky v Európskej únii. Súhlasím aj s tým, že dôsledkom organizovaného útoku na princípy a vôbec tie oporné stĺpy európskeho projektu je to, že vnímame v Európe nárast xenofóbnych, nacionalistických strán a hnutí. A ja osobne som už neraz povedal, že pre mňa ten hlavný politický konflikt, ktorý v Európe dnes prebieha, nie je konflikt medzi pravicou a ľavicou, ale konflikt medzi štandardnými a neštandardnými politickými stranami, alebo inými slovami, medzi zodpovednými a nezodpovednými politickými stranami. Ale presne o tom treba hovoriť a treba urobiť všetko pre to, aby naši občania si uvedomovali, čo z členstva v Európskej únii pre nich vyplýva, a ten jeden údaj, 80 % verejných investícií prichádza z európskych zdrojov, hovorí sám za seba. Čiže ešte raz. Máme dobrý dôvod, predsedníctvo je dobrým dôvodom, aby sme diskutovali na európske témy. Myslím si, že dnes sme tu mali dobrú a kvalitnú diskusiu a ja vám všetkým za ňu ďakujem. Skončil som. (Potlesk.)