Richter, Ján, minister práce, sociálnych vecí a rodiny SR (2014-10-16):
Ďakujem pekne, pani podpredsedníčka, za slovo. No, v prvom rade treba asi hneď povedať, lebo mám ten dojem, že sa celkom nerozumieme, čo je projekt záruky pre mladých. Európska komisia hodnotila vývoj nezamestnanosti v Európe. Zhodnotila, že je veľmi veľké percento mladých ľudí do 25 rokov nezamestnaných, a rozhodla sa pripraviť projekt, ktorý ponúkne krajinám, ktoré majú vysokú výšku nezamestnaných mladých ľudí. Na základe toho sme boli oslovení aj my. Boli sme oslovení s tým, že či chceme prijať záruky pre mladých a podriadiť sa podmienkam, ktoré určí Európska komisia. To znamená, v tejto filozofii tohto návrhu sa baviť o 40- a viacročných je neaktuálne. My sme mohli povedať, že, nie, nemáme záujem, neakceptujeme, alebo sme mohli povedať, že, áno, akceptujeme, ideme sa pripojiť a berieme a uznávame podmienky, ktoré Brusel v tomto smere prijal. Čísla boli úplne jasné. Ponúkame vám 72 mil. za predpokladu a podmienky, že spoluúčasť bude taká istá. To znamená 72 mil. Prijali sme. Je možnosť tých 72 mil. použiť z Európskeho sociálneho fondu, ktorý prináleží Slovenskej republike. Zároveň sme sa zaviazali, že ďalších 50 mil. do tohto projektu bude zahrnutých zo štátneho rozpočtu. Čo celkove dáva balík cca tých 200 mil. eur. Vzhľadom na vyjednávanie, ktoré dnes realizujem v súvislosti so schválením nového Operačného programu Ľudské zdroje na ďalšie obdobie, vystala otázka, že od nás žiadajú navýšiť túto kategóriu až na 400 mil. To je otázka otvorená, o ktorej rokujeme, lebo si myslím, že je to prehnaná požiadavka. Som presvedčený, že dospejeme k nejakému kompromisu, ale objektívne očakávam, že to bude vyššia suma, ktorá na tieto projekty pôjde. Teraz, o čo sa v tomto prípade jedná. Tu treba vidieť, že celý projekt záruky pre mladých obnáša minimálne dve riešenia. Prvé je legislatívne a druhé je programové. Legislatívne je zmena legislatívy, ktorá je nevyhnutná preto, aby sme cieľ dosiahli. Áno, jeden z tých návrhov, ktorý predkladám, je tu. To je zákon č. 5, doplnenie nového nástroja, nazvem to jednoducho, právo na prvé zamestnanie. Tu treba povedať, že to nie je jediný nástroj, tým reagujem hneď na pána Mihála, že každý devätnásty môže cez tento projekt dostať nejakú ponuku. To je komplex návrhov a možností. Toto je len jeden z nich, ktorý upravujeme legislatívne, áno, a dopĺňame terajšie nástroje, ktoré sú uvedené z hľadiska aktívnej politiky trhu práce v zákone 5, o nový, ďalší nástroj. Reálne predpokladáme, že na tento nový nástroj pre budúci kalendárny rok by sme mali mať vyčlenené z tohto 200-miliónového balíka 10 %. To znamená 20 mil. eur. Ďalšia časť, ktorá sa týka legislatívy, je dlho očakávaný nový zákon ohľadom odborného, tzv. duálneho vzdelávania, ktorý by mal systémovo riešiť problematiku, ktorá sa týka zladenia potrieb trhu prácu so vzdelávaním. Samozrejmá vec, opatrenie takéhoto charakteru a tento zákon neprinesie okamžité zlepšenie, ale celkom iste z hľadiska systému a budúcnosti je to rozhodujúci legislatívny nástroj. No a potom tá druhá kombinácia sú konkrétne projekty, ktoré ponúkame a budú dvojakého charakteru. Budú vzdelávacie, no a potom bude ten druhý typ, ktorý bude súvisieť s tým, nadobudnúť praktické skúsenosti získať prax pre ďalšie trvalé možnosti uplatnenia sa na trhu práce. A tých projektov je balík. Opätovne, každý jeden projekt, ktorý sme navrhli, je podrobený konzultácii v Bruseli, až po odobrení v Bruseli je možné s ním uvažovať, preto používame návrh projektov konkrétnych až po vyjadrení sa Bruselu, odsúhlasením týchto vecí pristupujeme k samotnej realizácii. To znamená, toto si je potrebné uvedomiť v celom tom kontexte záruk pre mladých. Záruky pre mladých majú za cieľ, a tomu sme sa zaviazali, ak je mladý človek 4 mesiace evidovaný ako nezamestnaný na úrade práce, mali by sme mu poskytnúť buď návrh ďalšieho zamestnania, buď ďalšie vzdelávanie, prípadne rekvalifikáciu, alebo stáž. Jednoducho, aby mal reálnu konkrétnu náplň z hľadiska prípravy na trvalé pracovné uplatnenie na trhu práce. V tom je celý ten kontext a k tomu je konkrétny istý kopec nástrojov a opatrení a jeden z nich je ten, ktorý dnes prerokovávame. To znamená, zato to tak zoširoka hovorím, aby sme pochopili, že to je jeden z nástrojov v rámci širšieho balíka, ktorý s tým veľmi úzko súvisí. Tie projekty, ktoré ponúkame, vychádzajú z úspešných projektov, ktoré sme zabsolvovali z prostriedkov, ktoré sa realokovali, pretože zo vzdelávania by sa možno neboli bývali vyčerpali všetky prostriedky z hľadiska eurofondov, ktoré boli k dispozícii. Urobila sa realokácia, investovali sme ich do tohto projektu a prostredníctvom projektov pre mladých ľudí do 29 rokov sme dokázali vytvoriť a zamestnať takmer 12-tisíc mladých ľudí. Prvý projekt je už za nami. Ten projekt stojí v tom, že základná cena práce vo výške minimálnej mzdy na 12 mesiacov, podmienka pre zamestnávateľa udržať na ďalších 6 mesiacov toho zamestnanca na vlastné zdroje. Toto pri prvom projekte už máme za sebou. Urobilo sa vyhodnotenie, aký je efekt, a veľmi som bol milo prekvapený, pretože z tých prvý 7-tisíc mladých ľudí, ktorých sa takto zamestnalo, 80 % našlo trvalé uplatnenie u toho zamestnávateľa a dostalo zmluvu na dobu neurčitú. To znamená, že každopádne môžem hodnotiť, a nie je to len moje hodnotenie, je to hodnotenie európskeho komisára, a tento projekt ako taký ako jeden z najúspešnejších už bol predstavený aj na Rade ministrov rezortov práce, sociálnych vecí a rodiny v súvislosti s projektom smerom k mladým. To znamená, áno, naväzujeme na to, pretože sú tu veľmi konkrétne a pozitívne skúsenosti, ktoré s tým súvisia, a možnože aj to je práve pričinením toho, že celkový počet mladých ľudí nezamestnaných do 29 rokov sa o nejakých 12-13-tisíc znížil, keď to porovnávam 2 roky dozadu. Ale, opakujem ešte raz, ďaleko viac sa očakáva od systémových riešení, a to by malo byť zabezpečené prostredníctvom nového zákona o odbornom vzdelávaní. Pretože náš najväčší problém, a môžem použiť jeden konkrétny príklad, bola výjazdová vláda v Žiline posledná, analyzovali sme trošku aj stav, aký je v Žiline. Z 11,5-tisíca nezamestnaných v Žilinskom okrese je 10-tisíc nezamestnaných, z ktorých 8 300 sú stredoškoláci a 1 700 vysokoškoláci. Tým len potvrdzujem, že to nie je ani o tom, že nízke vzdelanie, konkrétne v tomto regióne, ale jednoducho zle zacielený systém vzdelávania, ktorý nie je prispôsobený potrebám trhu práce. Toľko, čo sa týka tých konkrétnych výhrad, alebo k tomu návrhu. No a často zaznievalo vo viacerých vystúpeniach, výhrady smerom k rozhodovaniu, ktoré beží prostredníctvom tých tripartitných zamestnaneckých výborov. Ak dovolíte, mám vyhodnotenie fungovania týchto výborov za minulý rok. Od 1. 5., kedy začal platiť zákon, do 31. decembra členovia výborov posúdili celkom 4 070 žiadostí. Z toho bolo 3 838 žiadostí so súhlasným posudkom výboru uzatvoriť dohodu o poskytnutí príspevku podľa toho, aký mal charakter. Z celkového počtu 232 posúdených žiadostí s nesúhlasným posudkom výboru boli hlavne dôvody, ktoré súviseli s neefektívnym, s neúčelným vynakladaním predpokladaných finančných prostriedkov, bola kamufláž, mali záujem vytvoriť nové pracovné miesto vlastne tam, kde už to pracovné miesto bolo. Jednou vetou, nespĺňali najzákladnejšie podmienky, ktoré boli určené pre to, aby sa príspevok na nové pracovné miesto alebo príspevok na dotáciu, či už je to absolventská prax, alebo akýkoľvek iný nástroj z hľadiska aktívnej politiky trhu práce, udelil. Ja len pripomínam, tieto výbory tvoria nominanti Republikovej únie zamestnancov, Asociácie zamestnávateľských zväzov, Združenia miest a obcí Slovenska, vyšších územných celkov a Konfederácie odborových zväzov a plus riaditeľ príslušného úradu práve. To je úplne, úplne iné zastúpenie, to nie sú úradníci, ale je to široká paleta ľudí jednak zo zamestnávateľskej sféry a jednak, samozrejmá vec, že zástupcovia zamestnancov. Tým dávam úplne jasnú odpoveď aj smerom k fungovaniu tých výborov, každopádne sa ukázali a osvedčili ako správne a potrebné... (Ruch v sále. Prerušenie vystúpenia predsedajúcou.)