NaiveNeuron/SloPal huggingface dataset:
P. Miššík, poslanec: (2009-02-06):
Konštatujem, že návrh zákona obsahuje z formálno-právnej stránky náležitosti uvedené v § 67 a 68 zákona Národnej rady Slovenskej republiky o rokovacom poriadku, ako i náležitosti určené v legislatívnych pravidlách. Dôvodová správa uvádza, že navrhovaná právna úprava je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, s medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná. Je z nej tiež zrejmé, že nebude mať priamy dopad na verejné rozpočty, neprináša nárok na pracovné sily, nemá vplyv na zamestnanosť a tvorbu pracovných miest ani na životné prostredie. Pripojená doložka zlučiteľnosti návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie spĺňa náležitosti určené v čl. III legislatívnych pravidiel tvorby zákonov. Vyplýva z nej, že problematika návrhu právneho predpisu nie je upravená v práve Európskych spoločenstiev, v práve Európskej únie ani v judikatúre Súdneho dvora Európskych spoločenstiev alebo v judikatúre súdu I. stupňa. Zo znenia návrhu zákona je zrejmý účel navrhovanej právnej úpravy. Vychádzajúc z oprávnení, ktoré pre mňa ako spravodajcu vyplývajú z § 73 zákona o rokovacom poriadku, odporúčam, aby sa Národná rada Slovenskej republiky uzniesla, že podľa § 73 ods. 3 písm. c) rokovacieho poriadku, odporučí uvedený návrh zákona prerokovať v druhom čítaní. V súlade s rozhodnutím predsedu Národnej rady Slovenskej republiky č. 915 z 15. januára 2009 podľa § 74 rokovacieho poriadku Národnej rady Slovenskej republiky navrhujem, aby návrh zákona prerokovali ústavnoprávny výbor a výbor pre vzdelanie, mládež, vedu a šport. Za gestorský výbor navrhujem ústavnoprávny výbor. Odporúčam, aby výbory predmetný návrh zákona prerokovali v druhom čítaní do 8. apríla 2009 a v gestorskom výbore do 14. apríla 2009. Pán predsedajúci, skončil som, otvorte, prosím, rozpravu.
Figeľ, Ján, podpredseda NR SR (2012-10-26):
Ďakujem pekne. Nech sa páči, pán poslanec, zaujať miesto pre navrhovateľov. A teraz dávam slovo spoločnej spravodajkyni z výboru pre hospodárske záležitosti, pani poslankyni Lei Grečkovej, aby informovala Národnú radu o výsledku rokovania výborov a odôvodnila návrh a stanovisko gestorského výboru.
Remišová, Veronika, poslankyňa NR SR (2016-10-27):
Vážené dámy, vážení páni, chcela by som vás ešte na záver tejto rozpravy poprosiť o podporu tohto infozákona, pretože si myslím, že ak boj s korupciou myslíme vážne, mali by sme všetci mať záujem na tom, aby sme zužovali priestor pre nekalé praktiky. Už na minulej schôdzi sme predkladali tiež novelu infozákona, kde sme hovorili o inej diere a hovorili sme o tom, že treba rozšíriť okruh povinných osôb. Pretože tu na Slovensku si dcéry štátnych podnikov alebo dcéry dcér štátnych podnikov myslia, že nie sú povinné osoby a odmietajú zverejňovať informácie. To znamená, že o nich, ako hospodária, sa nič nedozviete, neviete, komu platia za služby, neviete aké, čo si objednávajú, na čo míňajú vaše peniaze. A tak sa potom môže stať, že tieto dcéry štátnych podnikov napríklad si objednávajú právne služby za 500 eur alebo iné predražené, nakupujú iné predražené veci. Čiže toto bola jedna diera, ktorú sme navrhovali zaplátať. Žiaľ, na minulej schôdzi sme nenašli dostatok hlasov na to, aby sme, aby sme to presadili. Tento problém, ktorý riešime teraz, je rovnako dôležitý a verte mi, že nie je dobré, ak máme tu nejaké štátne firmy, ktoré slúžia ako taká čierna kasa pre politikov a ktorí chcú odmeňovať svojich verných. Nie je dobré a mali by sme sa snažiť tomu zabrániť. Čiže k tomu smeruje novela infozákona, kde žiadame, aby štátne firmy museli zverejňovať, ak chcú dávať dotácie alebo dary, museli zverejňovať podmienky, aby tie podmienky boli transparentné, aby zverejňovali žiadateľov, požadované sumy, úspešných a neúspešných, neúspešných uchádzačov a tak isto aj odôvodnenie, prečo ten dostal a iný nedostal. Takže dovoľujem si vás ešte raz požiadať o podporu, tak isto ako aj kolega Dostál, ktorý predkladá veľmi užitočnú novelu. Myslím si, že infozákon je jeden z dôležitých nástrojov, ak chceme niečo urobiť proti korupcii, musíme sa ho snažiť neustále zlepšovať. Ďakujem veľmi pekne. (Potlesk.)
Frešo, Pavol, poslanec NR SR (2012-08-03):
Ďakujem, pani predsedajúca. Ja by som nadviazal na tú časť diskusného príspevku pána poslanca Mihála, kde hovoril o tom, ako veľmi na tom zarobia dôchodcovské správcovské spoločnosti a ako na tom v podstate, a to nám je asi všetkým jasné, ako tu sedíme či už dvanásti apoštoli, siedmi statoční alebo štyria tankisti, ako na tom veľmi utrpia ľudia, ktorí si sporia na dôchodok. Je to jeden typický príklad, pri ktorom naozaj babráctvom a lajdáctvom tejto vlády a tohto vedenia parlamentu znova rokujeme o tom istom. Nepočul som tu napríklad žiadne ospravedlnenie. Nepočul som tu žiadny vážny dôvod a vlastne títo istí ľudia, ktorí nie sú schopní naštudovať tenučký rokovací poriadok a dodržať ho, dnes nám tu kážu, že musíme prijať zákon, ktorý poškodí 1,5 milióna ľudí v skrátenom legislatívnom procese a ktorý jednoducho naženie obrovské zisky dôchodcovským správcovským spoločnostiam. Je to poriadna hanba, vážené dámy, vážení páni, ak vôbec, ak vôbec po tej hanbe, ktorú sme tu zažili za posledné tri dni, znova sem prídete a chcete znova v skrátenom legislatívnom konaní prijať takýto zákon poza chrbty ľudí. Ja si myslím, že to bolo naozaj, naozaj isté vyššie riadenie, ktoré spôsobilo to, že musíme to prerokovať znova a mal by to byť pre vás signál, ktorý by ste mali prijať s totálnou pokorou, že neoberajte ľudí o úspory na dôchodok, nesnažte sa za každú cenu zvýšiť zisky dôchodcovských správcovských spoločností a jednoducho urobte to, čo ste sľúbili, keď ste sem prišli, tu na ústavu, zastupujte záujmy ľudí, je to jednoduché, treba si pokorne priznať, toto nejde a treba hľadať niekde inde. Ďakujem veľmi pekne.
Pleštinská, Zita, poslankyňa NR SR (2021-03-16):
Ďakujem, pán predsedajúci. Vážená pani ministerka, vážený pán spravodajca, tiež by som chcela podporiť vystúpenie môjho kolegu Gyimesiho a možno povedať, že niekedy ten proces prípravy projektu netrvá len jeden a pol roka, ale trvá niekedy možno aj tri-štyri roky. My sme v obci robili taký veľký projekt Suchý polder, ktorý vlastne zabraňuje povodniam, a tá celá príprava bola veľmi, veľmi zložitá, tie administratívne procesy. A keď zoberieme, že v malej obci do tisíc obyvateľov je väčšinou starosta sám a jeden pracovník na obecnom úrade, tak tento proces je veľmi, veľmi, veľmi zložitý. A možno taký vzor kolegov z Poľska. Oni vlastne majú dvojkolové podávanie tých žiadostí. A to je veľmi dobré, pretože v prvom kole dá len návrh vlastne starosta a na základe určitých kritérií sa povie, či ten projekt bude dobrý, alebo či vlastne podporíme finančné prostriedky na tento projekt. A potom v druhom kole, keď už má jasné ten starosta, že tento projekt bude úspešný, potom už pripravuje všetky tie náležitosti. Takže myslím si, že aj toto by bol taký dobrý krok, aby tie obce nemuseli ten celý proces prípravy projektov absolvovať pred realizáciou. My sme pripravovali projekt štyri a pol roka. Potom sme mali na teda realizáciu celého projektu nejaké tri mesiace, čo, a celá hodnota projektu bola milión 200-tisíc. Čiže tá suma bola obrovská. Bol obrovský strach, že či dokážeme ten projekt zrealizovať. Keby neprialo počasie, tak by to bolo veľmi zložité. Takže každá jedna legislatíva, ktorá upraví a zjemní vlastne tie administratívne požiadavky a zjednoduší ten celý proces, potom ani starostovia... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
B. Bugár, podpredseda NR SR: (2004-09-08):
J. Drgonec, poslanec: Ja priam musím zaujať stanovisko, pretože profesorka Tóthová ma vyzvala k vyjadreniu. Prosím vás, pokiaľ ide o tú časť formulácie, ktorá hovorí o tom, že organizácie na ochranu spotrebiteľa môžu vykonávať aj podnikateľskú činnosť. Problém je široký, pretože problém je o peniazoch. Je teda vlastne o tom, o čom skoro všetkom sa v parlamente hovorí. Za predpokladu, že by sme zvolili koncepciu, že organizácie na ochranu spotrebiteľa môžu vykonávať jedine nepodnikateľské aktivity, teda že môžu pracovať výlučne za peniaze, ktoré dostanú od niekoho iného, nemyslím si, že by to bol šťastný model. Navrhnuté riešenie počíta s tým, že niektoré organizácie budú vykonávať aj podnikateľské činnosti, iné také činnosti vykonávať nebudú. Je to o možnosti úvah. Je to v podstate o základe fungovania spoločnosti, ku ktorej by sme chceli smerovať. Každý, kto si zvolí nejakú zákonom dovolenú činnosť, má možnosť úvahy alebo voľby v rámci daného zákona. To rozlíšenie medzi združeniami vykonávajúcimi podnikateľskú činnosť a medzi združeniami nevykonávajúcimi podnikateľskú činnosť má zmysel z iného hľadiska, z hľadiska vzťahu jednotlivých združení k štátnym dotáciám. Nemyslím si, že by malo význam štátnymi dotáciami podporovať podnikateľské subjekty. A práve toto kritérium je tým deliacim kritériom, podľa ktorého niektoré organizácie, ak budú vykonávať podnikateľské aktivity, sa nebudú môcť uchádzať o štátne dotácie, kým naopak tie, ktoré podnikateľské aktivity nebudú vykonávať, sa budú môcť uchádzať o štátnu dotáciu. Druhá poznámka pani profesorky smerovala k tomu, ako je to s dopadom tohto návrhu zákona na štátny rozpočet. Mnou predkladaná novela nevytvára nový dôvod na tok peňazí zo štátneho rozpočtu do sféry ochrany spotrebiteľa. Ochrana spotrebiteľa je v súlade so zákonom o štátnom rozpočte financovaná dlhší čas. Ministerstvo hospodárstva rok čo rok má v rámci svojej rozpočtovej kapitoly prostriedky, ktoré dáva na ochranu spotrebiteľa. Tento kalendárny rok je to napríklad 2 600-tisíc Sk. Čiže nehovoríme o nijakom novom zaťažovaní štátneho rozpočtu, hovoríme iba o tom, že prostriedky, ktoré sa v tomto štáte vyčleňovali zo štátneho rozpočtu a budú sa vyčleňovať zo štátneho rozpočtu, sa zo štátneho rozpočtu budú vyčleňovať v nejakých lehotách tak, aby to bolo skôr než donedávna, a že sa budú rozdeľovať za nejakých jasných podmienok, že sa nebudú rozdeľovať pod rukou, lebo niekto práve pozná, ja neviem generálneho riaditeľa sekcie na ministerstve hospodárstva. Ďakujem.
Jurinová, Erika, podpredsedníčka NR SR (2012-07-03):
Ďakujem pekne. Prerušujem rokovanie o tomto bode programu. A pristúpime k prvému čítaniu o poslednom návrhu, návrhu poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Andreja Hrnčiara a Martina Poliačika na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 245/2008 Z. z. o výchove a vzdelávaní (školský zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov . Návrh zákona má parlamentnú tlač 87, návrh na jeho pridelenie na prerokovanie výborom je v rozhodnutí č. 73. Dávam slovo poslancovi Andrejovi Hrnčiarovi, aby návrh zákona uviedol.
Tomáš, Erik, poslanec NR SR (2019-06-21):
Vážený pán predsedajúci, kolegovia, kolegyne, dovoľte mi v mene predkladateľov uviesť tento návrh zákona. Cieľom tohto návrhu zákona je zaviesť jednorazový príspevok vo výške 100 eur na školské potreby pre prvákov základných škôl. Asi väčšina z nás v tejto sále, aj keď nás je tu málo, sme rodičmi a asi každý vie, čo znamenalo, aký stres to bol, keď naše deti nastupovali na základnú školu. Tak preto chceme aspoň časť tohto stresu odbremeniť rodičov a, samozrejme, ekonomicky odľahčiť pri nákupe školských potrieb, ktoré naozaj niečo stoja. Hneď prišli už počas tohto procesu aj otázky, že prečo len prvákom základných škôl. Je to vždy o tom istom, o možnostiach štátneho rozpočtu, ale ja chcem pripustiť, že pokiaľ by sa verejným financiám darilo, tak by sme v budúcnosti mohli rozšíriť tento príspevok aj na ďalšie ročníky základných škôl. Ideme to zaviesť tak, aby sme rodičov zbytočne nezaťažovali byrokraciou a administratívou, a teda jednorazovo navýšime klasický prídavok na dieťa, ktorý rodičia každý mesiac dostávajú. Ten zvýšený prídavok na dieťa o 100 eur bude vyplatený v októbri až a to z tohto, a to z jediného dôvodu, jednoducho školy si budú musieť overiť, či dieťa nastúpilo naozaj do školy, a to sa dá urobiť len v tzv. centrálnom registri detí, žiakov a poslucháčov, do ktorého musia samotné školy nahlásiť žiakov do konca septembra. Pardon, nie školy, ale úrady práce si potom následne musia v registri overiť, či dieťa naozaj nastúpilo a následne v októbri vyplatiť tento jednorazový príspevok v podobe jednorazového zvýšenia detského prídavku. Poviem aj to, že vyžiada si to zo štátneho rozpočtu približne 6,2 milióna eur a dotkne sa približne 59-tisíc detí, ktoré nastúpia na základné školy. Posledná poznámka k deťom, ktoré nastúpia na základnú školu mimo územia Slovenskej republiky, aj tie budú mať nárok na spomínaný príspevok, len v takomto prípade bude musieť rodič, prípadne iná oprávnená osoba doložiť doklad o nástupe do školy. Ďakujem veľmi pekne. Žiadam vás teda o podporu tohto dobrého zákona a chcem, pán predsedajúci, ešte poprosiť v rozprave, keby som mohol prvý vystúpiť. Ďakujem pekne.
Laurenčík, Milan, podpredseda NR SR (2020-07-09):
Pani ministerka, máte ešte päť minút na odpoveď, ak chcete.
Novotný, Viliam, poslanec NR SR (2016-02-11):
Aby nedošlo k nedorozumeniu, tak odpovedám pani poslankyni Vaľovej k tej minimálnej mzde. Ja som povedal, že síce vláda zvyšuje minimálnu mzdu, a ja to hodnotím skôr ako určitý marketing v rámci sociálnych balíčkov, ale ja som nič nehovoril o tom, či ju treba zrušiť netreba zrušiť, v akej výške by mala byť. Ale to nerieši ten kardinálny problém, že na Slovensku máme obrovské množstvo pracujúcej chudoby. Pracujúcu chudobu predstavujú ľudia, ktorí chodia do práce, poctivo si plnia svoje pracovné povinnosti a ktorých príjem je niekde nad úrovňou minimálnej mzdy. Často sú to vysokoškolsky vzdelaní ľudia, ktorí často sú v regiónoch vzdialených od Bratislavy. O tom som ja hovoril a sú ich státisíce na Slovensku. Takže ja hovorím o tom, aká je odmena sestry, ktorá pracuje v ambulancii v Revúcej, ja hovorím o tom, aká je odmena učiteľa, ktorý má vysokú školu a nastúpi učiť na prvý alebo druhý stupeň školy dejepis, zemepis na Základnej škole v Humennom. Akú tam má čistú mzdu? Je to 550 eur, 500 eur, 600 eur. Je to plat, ktorý ho motivuje k tomu, aby sa radšej nezobral do Veľkej Británie zbierať jahody? Ja o tom hovorím, ja nekritizujem, že za to môžu štyri roky vlády strany SMER, ja hovorím o tom, že tak sa žije v tejto krajine, len mi potrebujeme riešiť tento problém, pretože ročne nám z tejto krajiny odchádza 30-tisíc ľudí, predovšetkým mladých, do zahraničia hľadať si prácu alebo študovať. A oni by sa mnohí veľmi radi vrátili do našej krajiny, problém je, že nemotivuje ich tu nič k tomu, aby sa vrátili, a príjem, ktorý im tu ponúkajú zamestnávatelia, ich k tomu nemotivuje. A čo sa týka školstva, nikto nepopiera, že sa mzdy zvyšovali o 4 alebo o 5 %. Tu ale hovoríme o takých zmenách v školstve, ktoré by radikálne zmenili postavenie učiteľa. A to nie je štvorpercentné zvyšovanie mzdy každý rok.
Beblavý, Miroslav, poslanec NR SR (2017-09-05):
Ďakujem pekne, pán predseda. V rámci môjho procedurálneho návrhu žiadam, aby sa do programu tejto schôdze zaradil bod programu – Informácia vlády Slovenskej republiky o termíne a spôsobe odstránenia neústavného charakteru súčasného odmeňovania vo verejnom sektore, v rámci ktorého požiadame vládu Slovenskej republiky o takúto informáciu, kde vláda by nás informovala, ako a kedy konečne zabezpečí to, aby sa aj vo verejnom sektore poskytoval minimálny štandard odmeňovania v súlade so Zákonníkom práce. Ďakujem pekne.
Figeľ, Ján, podpredseda NR SR (2014-12-12):
Ďakujem pekne. Ďalším rečníkom prihláseným do rozpravy je Alojz Hlina, nech sa páči.
M. Hort, podpredseda NR SR: (2008-02-05):
S faktickou poznámkou na vystúpenie pána poslanca Lipšica sa hlási navrhovateľka, pani poslankyňa Mušková. Ďalší nikto sa nehlási. Končím možnosť prihlásiť sa s faktickou poznámkou na vystúpenie v rozprave. A dávam slovo pani Muškovej, ktorá vystúpi vo faktickej poznámke. Čiže má dve minúty. Nech sa páči.
M. Sabolová, poslankyňa: (2008-02-01):
Ale nedá mi povedať jednu poznámku na záver. Vážený pán predseda, myslím si, že je vždy treba dodržiavať rokovací poriadok tak a správať sa pri jednotlivých bodoch rokovania tak, aby boli dôstojné tomu bodu, ktorý prerokovávame, na čo zvyknete často upozorňovať a zvyknete aj odobrať slovo v prípade, že sa niekto tu pri tomto pulte vyjadruje k iným témam ako to, čo by ste vy radi počuli. A preto si myslím, že aj možnosť všetkých poslancov vystúpiť pri tejto téme k akémukoľvek inému, inej oblasti, ktorá sa týka Európskej únie, je možná, a preto som očakávala, že aj predseda výboru vystúpi a že aj táto téma zaznie, o ktorej hovoril na začiatku, ale nie v procedúre spravodajského vystúpenia. A preto ma mrzí, pán predseda, že vy v poslednom čase, musím povedať, viete len urážať poslancov a nevážite si nás ako kolegov. Ďakujem pekne. (Potlesk.)
Glváč, Martin, podpredseda NR SR (2017-09-14):
Ďakujem. Doplňujúca otázka, pán poslanec.
Pellegrini, Peter, podpredseda NR SR (2020-04-07):
Pán poslanec Ferenčák.
Kočiš, Eduard, poslanec NR SR (2021-03-17):
Ďakujem za slovo, pán predsedajúci. Tak aku, tak ako už tuná bolo povedané, je rodina jedinou (ruch v sále a zaznievanie gongu) a základnou bunkou spoločnosti. Tak je tomu, odkedy je ľudstvo ľudstvom, a myslím si, že ľudstvo sa tak rýchlo a veľmi bleskovo nedokáže vyvinúť, aby páry rovnakého pohlavia dokázali splodiť nejakého potomka. Čiže či bude sa písať rok 2100, alebo rok 2300, vždy bude základnou bunkou spoločnosti rodina tvorená mužom a tvorená ženou, pretože iba tento manželský pár opačného pohlavia dokáže splodiť dieťa. Všetky ostatné tézy, všetky ostatné podsúvané metódy, ktoré tuná boli prezentované, sú síce reálne, ale zároveň nereálne. Nikdy nebude muž ženou a nikdy nebude žena mužom. Môžu o sebe rozprávať v 3., 37., 79. osobe, jednoducho osoby sú vždy iba dve. Je osoba mužská a osoba ženská. Takže všetky tieto krásne ideológie, ktoré nám tu prichádzajú z liberálneho sveta, predovšetkým zo západnej Európy, a hlavne v tej západnej, dovolím si už povedať, chorej spoločnosti sa tieto zvrátenosti v obludných rozmeroch dejú. Sú veľmi nebezpečné a posúvajú sa čím ďalej, tým viac k našim hraniciam. A aj tak konzervatívna stredná Európa, Slovensko, Maďarsko, Poľská republika, ktoré týmto zvráteným trendom s odretými ušami odolávajú, ale tie tlaky sú tak neúnosné a sú tak obrovské, že ja sa bojím, že do pár rokov tu naozaj budeme musieť riešiť obludné ťažkosti týchto rozmerov. Čiže je veľmi potrebné podporiť túto ústavnú zmenu a iba takouto ústavnou zmenou dokážeme slovenský národ naozaj ochrániť.
Pellegrini, Peter, podpredseda NR SR (2020-04-29):
Prezentujme sa a hlasujme o tomto návrhu. (Hlasovanie.) Prítomných 119 poslancov, za 113, zdržali sa 6 poslanci. Tento návrh sme schválili.
Pčolinský, Peter, podpredseda NR SR (2023-06-16):
Vyhlasujem všeobecnú rozpravu za skončenú. Chce zaujať stanovisko navrhovateľka ešte?
Shahzad, Silvia, poslankyňa NR SR (2018-12-05):
Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, v súlade s § 73 zákona o rokovacom poriadku som bola gestorským výborom určená za spravodajkyňu k návrhu zákona, ktorý je uvedený pod tlačou 1204. Predkladám informáciu k predloženému návrhu zákona. Návrh spĺňa náležitosti podľa rokovacieho poriadku a legislatívnych pravidiel tvorby zákonov. Súčasťou predloženého návrhu je aj stanovisko Ministerstva financií Slovenskej republiky. V zmysle oprávnení, ktoré pre mňa ako spravodajkyňu vyplývajú z § 73 zákona o rokovacom poriadku, odporúčam, aby sa Národná rada po všeobecnej rozprave uzniesla na tom, že návrh zákona prerokuje v druhom čítaní. V súlade s rozhodnutím predsedu Národnej rady navrhujem, aby návrh zákona prerokovali Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky a Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre sociálne veci. Za gestorský výbor navrhujem Výbor Národnej rady pre sociálne veci a odporúčam, aby predmetný návrh zákona výbory prerokovali do 25. januára 2019 a v gestorskom výbore do 28. januára 2019. Prosím, pán predsedajúci, otvorte všeobecnú rozpravu.
Marosz, Ján, poslanec NR SR (2017-02-03):
Ďakujem za slovo. Reagoval by som na kolegu Baránika. Samozrejme, naráža na problém nie menšiny, ale väčšiny, ktorá trpí nevymožiteľnosťou práva. Ja by som sa ešte vrátil ale k pôvodnému zámeru ohľadom podpory menšinových jazykov v súdnom konaní. Možno by som ešte tak apeloval na to, aby sme mali naozaj kvalitných aj súdnych prekladateľov, aby sme ich mali dostatok, aby potom súdy neboli možno v situácii, že v portfóliu nemajú dostatok kvalitných súdnych predkladateľov. Možno by som to spojil s témou toho, že niekedy samotná maďarčina slovenských Maďarov, keď hovorím o najväčšej menšine, je v istom zmysle komická, keď tí ľudia tú maďarčinu používajú v Budapešti, alebo teda v Maďarsku. Narážam možno na problémy devalvácie maďarčiny ako takej. A tam by tiež možno aj strana MOST – HÍD mohla niečo robiť, aby naozaj nedevalvoval jazyk ako taký, maďarský jazyk. S tým súvisí, samozrejme, potom aj téma výučby maďarčiny na školách, keďže myslím si, že do dnešného dňa sa v čisto maďarských dedinách deti učia nie správnym lingvistickým spôsobom maďarčinu. Odporúčam naozaj, aby bola učená ako cudzí jazyk, aby naozaj kvalita tej maďarčiny bola dostatočná. Premostím to zase na začiatok, aby súdy nemali problém nájsť kvalifikovaných prekladateľov, ktorí by dokázali všetky podklady a materiály prekladať správnym spôsobom. Týka sa to nielen maďarskej menšiny, ale zoberme si, že podklady do rómskeho jazyka nájdeme v portfóliu súdnych prekladateľov na rómsky jazyk. Kladiem si otázku, možno by bolo dobré potom to nejak v tej... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
Ďuriš Nicholsonová, Lucia, podpredsedníčka NR SR (2018-09-20):
Pán spravodajca, v rámci záverečného slova, nech sa páči.
P. Paška, predseda NR SR: (2009-12-02):
(Hlasovanie.) 141 prítomných, 123 za, 17 sa zdržalo, 1 nehlasoval. Tieto body sme schválili.
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2022-05-19):
Desiata otázka, vážená podpredsedníčka, á, to už bolo, to je opakované.
Dostál, Ondrej, poslanec NR SR (2019-02-14):
A tak doplňujúca otázka, aby sme to dotiahli. No, rozumiem teda tomu dobre, že európska legislatíva od nás vyžaduje, aby sme preferovali skôr schránkové firmy, ktoré nemajú, nemajú dostatok vedcov a skúsenosti s vedeckou činnosťou pred, pred firmami, ktoré, alebo subjektmi, ktoré takúto skúsenosť, skúsenosť majú? Tam, samozrejme, že nie je podstata tej otázky, že či je to, či je to v rodinnom dome, alebo nie je to v rodinnom dome, ale či, či je to firma typu schránkovej firmy typu Inter Blue, ktoré riešilo, riešilo emisie, alebo to má byť nejaká, nejaká inštitúcia, ktorá, ktorá už niečo za sebou má a má a vie sa aj niečím preukázať. A teda nedostali ste sa k tej časti otázky, ktorá sa týkala registra partnerov verejného sektora, kde, kde mali ste v pripomienkovom konaní novelu zákona o stimuloch, teraz ju idete dávať ako poslanecký návrh, a teda tam sa evidentne nezhodnete napríklad s názorom ministerstva spravodlivosti, či, či mali, alebo nemali byť zapísaní v registri partnerov verejného sektora. Takže podľa môjho názoru to nebolo v poriadku, ale tak predpokladám, že váš názor bude iný.
Kolesík, Andrej, poslanec NR SR (2013-10-22):
Ďakujem. Pán predseda, prosím, dajte hlasovať o tom, že Národná rada Slovenskej republiky v súlade s vaším rozhodnutím prideľuje predložený návrh zákona na prerokovanie týmto výborom: – ústavnoprávnemu výboru, – výboru pre hospodárske záležitosti, – výboru pre pôdohospodárstvo a životné prostredie a – výboru pre obranu a bezpečnosť; a aby za gestorský výbor určila hlasovaním Výbor Národnej rady pre hospodárske záležitosti; a že určené výbory návrh zákona prerokujú v druhom čítaní vo výboroch do 30 dní a v gestorskom výbore do 32 dní od prerokovania v Národnej rade v prvom čítaní.
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2018-05-24):
Na vystúpenie pána, na vystúpenie pána predsedu Národnej rady s faktickými desiati. Končím možnosť sa prihlásiť s faktickými poznámkami. Prvý, pán poslanec Galko, nech sa páči.
Hrušovský, Pavol, podpredseda NR SR (2010-08-06):
Paragraf 28 ods. 1 zákona o rokovacom poriadku umožňuje podpredsedovi Národnej rady vystúpiť, ak o to požiada. Toto právo využíva teraz pán podpredseda Hort. Nech sa páči, pán podpredseda, máte slovo.
Žitňanská, Lucia, poslankyňa NR SR (2018-09-12):
Ďakujem veľmi pekne, pán predsedajúci. Vážené dámy, vážení páni, čakala som, kto sa prihlási do rozpravy k tomuto nie nedôležitému návrhu zákona, pretože ide o procesnú normu pred Ústavným súdom. Právnici vedia, že to je veľmi dôležitá právna norma, a ide o úplne novú právnu normu po rokoch, kedy sa zmenilo právne prostredie, čiže pre fungovanie Ústavného súdu je veľmi dôležité, ale nielen pre fungovanie Ústavného súdu (povedané so smiechom), ale, samozrejme, musí ísť o také procesné pravidlá, aby garantovali prístup spravodlivosti predovšetkým pre tých, ktorí sa na Ústavný súd obrátia a pravdepodobne to bude skôr parketa pre ústavnoprávny výbor v priebehu druhého čítania a pre kolegov z ústavnoprávneho výboru. Ale predsa len si dovolím k tomu vystúpiť, pretože v nadväznosti na náš predchádzajúci bod programu podľa mojej mienky tá právna úprava upravuje aj naše rozhodovanie o tom, ako budeme voliť sudcov Ústavného súdu tu v parlamente, ako bude vyzerať híring pred samotnou voľbou, a upravuje to podľa môjho hlbokého presvedčenia, tentokrát s výrazným posunom vpred, pretože podľa toho, ako je navrhnuté, budeme mať k dispozícii materiály o kandidátoch na sudcov Ústavného súdu skôr, tie materiály budú obsiahlejšie. Sudcovia alebo kandidáti na sudcov Ústavného súdu budú musieť o sebe povedať viac, híring bude musieť byť verejný, čo bývaval aj teraz, ale ukladá sa Národnej rade, aby vytvorila také podmienky, aby naozaj sa verejnosť na ten híring aj zmestila. Predpokladá sa, že bude prenos z tohto híringu, čiže naozaj veľká publicita pre tento híring s tým, že nielen poslanci budú môcť klásť otázky, a predpokladá sa aj možnosť kladenia otázok v istej forme aj verejnosti, z ktorej sa bude losovať. Ja si myslím, že, a nepochybujem o tom, že aj tu je priestor na ďalšiu diskusiu aj v rámci druhého čítania, ako zlepšiť, ale samotný híring ja považujem vo väzbe na kritériá, ako by mal vyzerať kandidát na sudcu Ústavného súdu, to dôležité, pretože je to nástroj, ako zistiť, že či naozaj ten kandidát kritériá spĺňa, alebo nie. A práve v tomto je pre mňa dôležitý ten fakt, že či tie kritériá budú postavené tak, že či budeme, zjednodušene povedané, fajfkať formálne kritériá a budeme môcť byť ako poslanci alibisti, alebo nie. Dovolila som si upozorniť na tento moment návrhu zákona, pretože ho považujem tiež za dôležitý aj vo väzbe na predchádzajúci bod programu. Ďakujem pekne. A to by ste mohli, pán poslanec Dostál, aj trošku pochváliť. Vďaka.
Hrnčiar, Andrej, podpredseda NR SR (2016-12-06):
Pán poslanec Heger.
Hrnčiar, Andrej, podpredseda NR SR (2017-03-21):
Ďakujem prerušujem rokovanie o týchto bodoch programu, nasleduje druhé čítanie o zákone zo 14. februára 2017, ktorým sa dopĺňa zákon č. 282/2002 Z. z., ktorým sa upravujú niektoré podmienky držania psov v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 39/2007 Z. z. o veterinárnej starostlivosti v znení neskorších predpisov, vrátenom prezidentom Slovenskej republiky na opätovné prerokovanie Národnou radou . Materiál je pod tlačou 448. Dávam slovo spoločnému spravodajcovi z výboru pre pôdohospodárstvo a životné prostredie poslancovi Martinovi Feckovi a prosím ho, aby informoval Národnú radu o výsledku prerokovania vráteného zákona vo výboroch.
Figeľ, Ján, podpredseda NR SR (2013-06-04):
Pani Helena Mezenská, nech sa páči.
Vašečka, Richard, poslanec NR SR (2013-10-17):
Ďakujem pánu ministrovi za zastúpenie a za prečítanie odpovede. Ja by som chcel teraz zareagovať. Mám taký pocit, pocit, že, a doplniť teda tú otázku, že mám taký pocit, že pán minister Lajčák sa v úvode, v úvode jeho odpovede urobil takým trocha nevedomým, čo sa týka gender ideológie. Potom použil výraz, ktorý sa často používa, rodová rovnosť. Problém je v tom, že tu vzniká také zahmlievanie práve pri používaní týchto termínov, lebo väčšina spoločnosti si dodnes myslí a tak sa to snaží aj podsúvať, že ide o rovnoprávnosť mužov a žien, čo je úplne v poriadku, samozrejme, a je to správne a treba to presadzovať. Takisto zahmlievanie sa týka medzinárodných záväzkov, kde sa rozlišuje napríklad pracovné právo a rodinné právo, kde nemáme záväzky meniť nejaké registrované partnerstvá alebo homosexuálne manželstvá a adopcie. Takže to treba tiež jasne povedať. A ja som tam kládol aj teda druhú otázku a nebudem ju klásť vám, ale môžte odkázať pánu ministrovi, že naozaj sa mi zdá, že skôr sa zaujíma o to, čo je dôležité pre medzinárodné štruktúry, ako je Európska únia a OSN a aký je tam názor týchto lídrov, než o to, čo naozaj na Slovensku je vôľou väčšiny obyvateľov. A preto keď v tej odpovedi zaznelo, že mal by sa prijať dokument, ktorý vyjadruje, s ktorým sa dokáže stotožniť väčšina obyvateľov, že by bolo naozaj dobré, aby sa na to prihliadalo a aby tá demokracia bola otvorená nielen nejakým debatám intelektuálnym, ktoré sú tiež potrebné, ale aj názorom jednoduchých občanov. Predpokladám, že SMER, tak ako deklaruje, chce zastupovať všetkých občanov, nielen nejakých expertov na rodovú rovnosť, prípadne nejakých iných, iných intelektuálov. Ďakujem.
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2018-10-16):
Prezentujme sa a hlasujme. (Hlasovanie.) Prítomných 140 poslancov, za 86, proti 1, zdržalo sa 53 poslancov. Návrh sme schválili.
Nash, Natália, poslankyňa NR SR (2024-01-19):
Ďakujem. Ďakujem za slovo aj pánovi technikovi za to, že spojazdnil mikrofón. Ďakujem kolegovi Grendelovi. Áno, už na poľovníckej chate zosnovali plán, kde si predstavovali, že to bude rýchle a že si to nikto nevšimne. My im tie plány kazíme. A zoznam tých inštitúcií a predstaviteľov inštitúcii stále, stále sa predlžuje. Európska prokuratúra, Komisár pre spravodlivosť, 496 europoslancov, rada prokurátorov a pridávajú sa ďalší. Včera na uliciach v Bratislave bolo 26-tisíc ľudí, ktorí sa tiež pridávajú k tomu, že sa nám toto nepáči, ako si chcú uzurpovať moc. A včera aj pani prezidentka svojím prejavom v tomto pléne sa postavila na stranu tých, ktorí hovoria jasne nie tomuto skrátenému legislatívnemu konaniu. Budem citovať z jej vystúpenia: „Je bezprecedentné, aby sa takto závažné zmeny v oblasti trestného práva diali bez riadneho legislatívneho procesu. Prebiehajúca rozprava v parlamente ho, samozrejme, nenahrádza. To by sme ho potom vôbec nemuseli mať v právnom poriadku. Vyjadrenia opozičných poslancov tu smerujú takpovediac do tmy. Môžu prísť s akýmkoľvek argumentom, avšak bez nároku na to, že by sa ním niekto zaoberal. Štandardný legislatívny proces, ktorý v sebe zahŕňa medzirezortné pripomienkové konanie, má svoj osobitý účel a ten nijako nenahrádzajú vyjadrenia poslancov v parlamente. Riadne pripomienkové konanie je verejné, zúčastňujú sa ho povinné subjekty a môžu byť vznesené zásadné pripomienky, s ktorými je následne potrebné sa vysporiadať zákonom ustanoveným spôsobom.“ Ďakujem veľmi pekne.
Nachtmannová, Oľga, poslankyňa NR SR (2015-01-28):
Ďakujem pekne za slovo. Chcela som sa prihlásiť do diskusie, do rozpravy k tomuto bodu programu, ale rovnako ako pán kolega Fronc, som sa zúčastňovala včera zasadnutia Parlamentného zhromaždenia Rady Európy, takže aspoň takto faktickou a v druhom čítaní sa budem snažiť viacej hovoriť. Ale, pán poslanec Petrák, vy ste mnohé, to, čo som chcela povedať, povedali. Na jesennom zasadnutí Parlamentného zhromaždenia Rady Európy táto téma rezonovala. A už to, že sa dostala do organizácie, ktorá sa zaoberá primárne ľudskými právami, je zrejmé, že to je veľmi dôležitá téma. Rozoberala sa problematika toho, že mladí ľudia v Európe sú nezamestnaní kvôli tomu, že si vybrali profesie, ktoré sú neuplatniteľné na trhu práce Európskej únie a v štátoch Rady Európy. Presne o to ide. Množstvo detí študuje odbory, o ktoré nie je žiaden záujem. A naopak, nedostatkové odbory sa potom musia sanovať deťmi z iných častí sveta. A teda vzniká tu potom veľký rozpor medzi tým, čo trh práce potrebuje, a tým, čo školský systém ponúka. Ja som v tejto téme vystúpila a rovnako to, čo ste tu vy povedali, som povedala ja. Mimochodom, so zmenou spoločensko-politického smerovania sme vyhodili systém, ktorý bol v podstate to, čo tu teraz chceme v Európe zaviesť. A musím povedať, že tieto moje poznámky vyvolali značný záujem a veľa kolegov z ostatných krajín Rady Európy sa informovalo. A keď sme popisovali, ako to u nás fungovalo, tak povedali, to je presne ten ideál, ku ktorému my chceme dospieť. A my sme to tu ozaj mali. Je veľmi dobré, že sa k tomu chceme vrátiť. Samozrejme, absolútny návrat neexistuje, ani by to nebolo dobré, lebo spoločnosť sa posunula niekam inam. Sme podstatne ďalej, ale už len tá myšlienka, že prepojiť trh práce so školským systémom, s praxou, je určite veľmi, veľmi dobrá.
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2018-03-13):
Prezentujme sa a hlasujme o tomto návrhu. (Hlasovanie.) Prítomných 122, za 93, zdržalo sa 14 poslancov, 15 nehlasovali. Sme v treťom čítaní . Otváram rozpravu v rámci tohto čítania. Konštatujem, že nikto sa nehlási do rozpravy, preto ju uzatváram. Nech sa páči.
Glváč, Martin, podpredseda NR SR (2016-05-20):
Ďakujem. Otváram všeobecnú rozpravu. Do rozpravy som nedostal žiadnu písomnú prihlášku. Pýtam sa, či sa chce niekto prihlásiť do rozpravy ústne. Nie je tomu tak, ukončujem možnosť prihlásiť sa do rozpravy a vyhlasujem všeobecnú rozpravu za skončenú. Nech sa páči, pán navrhovateľ.
D. Čaplovič, podpredseda vlády SR: (2006-09-05):
Z dôvodu zabezpečenia právnej istoty poistencov, ktorým bol priznaný invalidný dôchodok a čiastočný invalidný dôchodok z právnych vzťahov vzniknutých pred 1. januárom 2004, a z dôvodu zamedzenia ohrozenia základných ľudských práv predkladám návrh na skrátené legislatívne konanie o vládnom návrhu zákona, ktorým sa dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov.
Habánik, Jozef, poslanec NR SR (2022-03-23):
Ďakujem pekne. Vážený pán predseda, v rozprave nevystúpil nikto. Pán predseda, prosím, dajte hlasovať o návrhu uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky, ktoré je uvedené v prílohe správy gestorského výboru. Podľa tohto uznesenia Národná rada Slovenskej republiky podľa čl. 86 písm. d) Ústavy Slovenskej republiky vyslovuje súhlas s predmetnou medzinárodnou zmluvou a rozhodla, že ide o medzinárodnú zmluvu podľa čl. 7 ods. 5 Ústavy Slovenskej republiky, ktorá má prednosť pred zákonmi. Dajte o tom, pán predseda, hlasovať.
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2017-05-19):
Ďakujem, pán podpredseda. Zároveň sme skončili týchto prvých 15 minút vyčlenených na odpovede premiéra na otázky, ktoré boli položené premiérovi poslancami. Teraz budeme pokračovať v odpovediach členov vlády na jednotlivé položené otázky. Prvú otázku položila pani poslankyňa Gaborčáková pánovi podpredsedovi vlády a ministrovi vnútra Slovenskej republiky Robertovi Kaliňákovi, ktorého zastupuje pán minister Érsek. Otázka je nasledovného znenia: „Chcem sa opýtať, či neuvažujete špeciálne školy zaradiť pod ministerstvo školstva.“ Pán minister, skúste odpovedať.
Mora, Ján, poslanec NR SR (2018-05-29):
Natália, tvoje konštatovanie na začiatku tvojho prejavu, že škoda, že tu nesedí viac poslancov z ostatných strán, je, bohužiaľ, odraz aktuálnej politickej kultúry, ktorá v tejto chvíli panuje na Slovensku, je naozaj škoda, že miesto toho, aby otvorene komunikovali svoj názor na túto naozaj vážnu problematiku, sa farizejsky skrývajú v útrobách Národnej rady Slovenskej republiky a majú v podstate iba jediný argument, že nebudú legitimizovať náš návrh zákona, len, bohužiaľ, zabúdajú na to, že tu nejde ani o našu stranu, ani o Mariana Kotlebu, ani o Uhríka, ani o Mazureka, ale ide o záchranu nenarodených detí a to je naozaj téma, ktorá si zaslúži diskusiu. A je naozaj veľká hanba, že sa jej zúčastňuje takéto mizivé percento ostatných poslancov z ostatných klubov. A čo sa týka tých, toho školenia tých pojmov, ktoré si tu spomínala, no, bohužiaľ, evidentne to, že vo výrazoch majú poniektorí poslanci, hlavne zo SaS-ky a z OĽANO, hokej, im nebráni ich používať, akokoľvek sa im to hodí, ale iba práve vtedy, keď sa im to hodí, to, že to nemá zmysel, im, samozrejme, vôbec nevadí. Ďakujem.
Figeľ, Ján, podpredseda NR SR (2015-02-05):
Ďakujem pekne. Pán poslanec, nech sa páči, doplňujúca otázka. Pán poslanec Vašečka.
B. Bugár, podpredseda NR SR: (2002-04-10):
Takže vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, vyzývam vás, aby ste sa vrátili do rokovacieho priestoru, pristúpime k hlasovaniu, tak ako sme sa dohodli. Presne je 17.00 hodín. Spravodajcom je pán poslanec Maňka, takže musíte si sadnúť, za chvíľočku budeme hlasovať. Najprv vás vyzývam, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, aby sme sa prezentovali, aby som mohol zistiť, koľko je tu prítomných poslancov, či môžeme pristúpiť k hlasovaniu. (Hlasovanie.) Prítomných na moje prekvapenie je 85 poslancov. Takže, pán poslanec Maňka, nech sa páči, môžeme pristúpiť k hlasovaniu. Vyzývam všetkých poslancov a poslankyne, aby sa vrátili do rokovacieho priestoru, lebo sú tu snahy zo strany niektorých kolegov poslancov vyťahovať karty a nehlasovať. Pán poslanec, nech sa páči, môžeme skúsiť naše šťastie. V. Maňka, poslanec: V prvom hlasovaní odporúčam, aby sa Národná rada Slovenskej republiky uzniesla podľa § 73 ods. 3 písm. c) rokovacieho poriadku na tom, že odporučí tento návrh prerokovať v druhom čítaní.
Pellegrini, Peter, predseda NR SR (2024-02-08):
Prosím, prezentujme sa a hlasujme o bode 275 druhého pozmeňujúceho návrhu poslanca Galka. (Hlasovanie.) Prítomných 126, za 15, proti 78, zdržalo sa 33 poslancov. Tento bod sme neschválili.
Zmajkovičová, Renáta, podpredsedníčka NR SR (2014-05-15):
Ďakujem. Faktické poznámky nie sú. Vyhlasujem všeobecnú rozpravu za skončenú. Kolegyne, kolegovia, máme po 19.00 hodine, chcem sa spýtať, ak by ste, pán minister, nemali na dlho slovo, či dokončíme tento zákon, či je všeobecný súhlas s tým, ale zajtra ste tak či tak ráno so svojím ďalším návrhom zákona tu. (Reakcia navrhovateľa.) Nech sa páči, pán minister, ak je všeobecný súhlas, aby sme dokončili tento zákon. (Súhlasná reakcia pléna.) Nech sa páči.
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2016-10-14):
Na vystúpenie pani poslankyne s faktickými poznámkami traja. Končím možnosť sa prihlásiť do faktických. Pán poslanec Laurenčík.
Dostál, Ondrej, poslanec NR SR (2024-01-16):
Ďakujem, pán predseda. Navrhujem, aby predsedajúci nedal hlasovať o pozmeňujúcom návrhu pána poslanca Romana Malatinca k pani prezidentkou vetovanému zákonu, ktorým sa mení a dopĺňa zákon o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy, tlač 125, a to z dôvodu, že jeho ústne prednesenie v rozprave nezodpovedá jeho písomnému vyhotoveniu. Odôvodnenie: V písomnom vyhotovení sa slová „1. januára 2024“ nahrádzajú slovami „1. februára 2024“. Pán poslanec Malatinec to prečítal, sa nahrádzajú slovami „1. február 2024“. Miesto článku päť uviedol pri čítaní slovo „v“, čím nesprávne identifikoval článok, ktorého sa má zmena týkať. Postupovali sme tak, že sa nehlasovalo o pozmeňovákoch poslancov Grendela, Polláka, Mikulca, odložilo sa hlasovanie o pozmeňujúcom ná... (Prerušenie vystúpenia časomerom. Potlesk.)
Osuský, Peter, poslanec NR SR (2017-02-07):
Vážený pán predsedajúci, vážená snemovňa. Nikto sa nedomnieva, že dôvodne zaistená osoba by mala stráviť čas takéhoto zaistenia v štvorhviezdičkovom apartmáne a mala by byť ovievaná palmovými listami. Iná vec je, že v právnom štáte sa má dodržiavať zákon a samozrejme i polícia pri svojej zodpovednej práci nadovšetko musí dodržiavať zákon. Aj osoba zaistená má ústavné práva a má právo, aby sa s ňou nakladalo zákonne. Ak teda v tomto štáte zvykovo trpíme porušovanie zákona, ktoré je dané kde čím, ešte raz hovorím, tradíciou, priestorovými možnosťami a tak ďalej, a tak ďalej, čo by prípadní namietajúci vybavili – ale viete, to by stálo nejaké investície – tak musíme povedať, že splniť zákon jednoducho nezriedka stojí akési investície. Ale odvolávať sa, že ho neplníme preto, lebo to tie investície stojí, je veľmi scestné, lebo to môžme uplatniť potom vždy. Teda inými slovami, ak existuje oprávnená, overená, prieskumom zistená situácia porušovania istej zákonnej normy alebo súboru noriem, tak je riešením upraviť situáciu tak, aby normám vyhovovala. Som teda presvedčený, že tento návrh zákona jednoducho ďalším krokom napĺňa to, že by sme mali byť právnym štátom. A v tomto zmysle nevidím ani prípadnú námietku finančných nákladov ako dôvodnú na to, aby sme sa touto témou nezaoberali. A na tomto mieste patrí vďaka odchádzajúcej ombudsmanke, že sa proste starala o veci, ktoré sú v popise práce ombudsmana, lebo podotýkam ešte raz, i osoba zaistená nestráca ľudské práva, na ktoré má štandardne mať nárok. A ak teda je tento návrh takým, ktorý vracia vládu zákona i do tejto oblasti, tak nevidím politického ani straníckeho dôvodu takýto zákon nepodporiť. Ďakujem.
I. Federič, poslanec: (2005-09-22):
Vážené kolegyne, kolegovia, dovoľte mi opäť, aby som v mene skupiny poslancov, ktorí sú predkladateľmi návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 38/1993 Z. z. o organizácii Ústavného súdu Slovenskej republiky, o konaní pred ním a o postavení jeho sudcov v znení neskorších predpisov (tlač 1283) predniesol návrh tohto zákona. Uvedený návrh zákona reaguje na zmeny, ktoré nastali po prijatí ústavného zákona č. 357/2004 Z. z., a mal by byť vlastne prijatý s ústavným zákonom, ktorý som predniesol pred malou chvíľou. Pretože bez stanovenia procesných postupov v konaní pred Ústavným súdom Slovenskej republiky je tento ústavný zákon nezrealizovateľný v praxi a, samozrejme, reaguje sa takisto na novelu, teda je to v tlači 1282. Dôvodom na predloženie tejto novely je skutočnosť, že nová právna úprava konfliktu záujmov z minulého roka zriadila nové orgány, ktoré rozhodujú o konaní o konflikte záujmov, ako aj nový druh sankcií. Terajšia právna úprava v § 73a a 73b vychádza zo stavu vymedzenom už neplatným ústavným zákonom č. 119/1995 Z. z., ktorý sme zrušili minulý rok, a preto, samozrejme, tento stav nerieši. Z tohto dôvodu bolo potrebné pri zachovaní doterajších procesných postupov doplniť nový okruh účastníkov konania a preskúmavanie novozavedených sankcií, ktoré predchádzajúca právna úprava nepoznala. Keďže predkladatelia tohto návrhu zákona sú de facto tí istí ako predkladatelia ústavného zákona o ochrane verejného záujmu, opäť vás chcem poprosiť o podporu, aby to prešlo do druhého čítania, lebo je to v úzkej súčinnosti s predchádzajúcim návrhom ústavného zákona. Ďakujem pekne.
Hrušovský, Pavol, predseda NR SR (2012-02-29):
Ďakujem, pán spoločný spravodajca. Prosím, zaujmite miesto pre spravodajcov. Otváram rozpravu o tomto bode programu. Chcem sa prítomných poslancov opýtať, či sa chce niekto do rozpravy prihlásiť ústne, keďže som nedostal žiadne písomné prihlášky? Nie. Preto vyhlasujem rozpravu o tomto bode programu za skončenú. Pardon, pán poslanec Baška, prepáčte. Končím možnosť ďalších prihlášok do rozpravy. Nech sa páči, pán poslanec Baška.
Jurinová, Erika, podpredsedníčka NR SR (2014-09-23):
Páni poslanci, prosím vás o kľud v miestnosti. Nech sa páči.
A. Belousovová, podpredsedníčka NR SR: (2008-01-31):
Takže ako ďalší v rozprave vystúpi pán poslanec Mikloš a po ňom sa pripraví pán poslanec Pavlis. Nech sa páči, pán poslanec Mikloš, máte slovo.
Paška, Pavol, predseda NR SR (2013-12-05):
Dámy a páni, poprosím o pozornosť.
Zelník, Štefan, poslanec NR SR (2017-12-21):
Pán predseda, keďže sme hlasovali o pripomienkach pána prezidenta, sme v treťom čítaní, prosím, otvorte rozpravu.
J. Brocka, poslanec: (2009-02-06):
Pán predseda Národnej rady ho zaradil na rokovanie tejto schôdze a myslím si, že svojím obsahom zapadá do tej atmosféry vážnej hospodárskej krízy a je to dôvod na diskusiu, že či napríklad toto je takisto jedno z opatrení, ktorým by sme mohli prispieť k zmierneniu negatívnych dopadov na obyvateľstvo. Ja si myslím, že áno. Je to síce návrh skôr pravicový, je to skôr návrh konzervatívnych strán, pretože ide o znižovanie daní, to je agenda strán skôr napravo od stredu a ja tento návrh budem podporovať, aj moji kolegovia z poslaneckého klubu KDH. Aj keď som trošku skeptický, teda z pohľadu, ako tento návrh v sále dopadne, myslím si, že je to dobrý návrh. Pozrite sa, ministerstvo financií tak lakonicky vo svojom stanovisku konštatovalo, že tento návrh je nesystémový, lebo my máme rovnú daň. A bodka. Čiže kolega Gabura navrhuje znížiť priame dane, dane z príjmu, pre časť daňovníkov z 19 na 15 %. Ministerstvo financií oznamuje, že keby to bol systémový návrh, to znamená znížiť rovnú daň 19 na 15 %, čiže aj DPH, tak asi by to podporili z ministerstva financií. Samozrejme, keďže poznám vyjadrenia premiéra Fica, ktorý považuje návrhy na znižovanie daní a odvodov za priam sabotáž, tak nerobím si žiadne ilúzie o výsledku rokovania o tomto návrhu. Ale myslím si, že cesta, ako zatraktívniť slovenské podnikateľské, ekonomické prostredie v súťaži s inými krajinami, je cesta znižovania daní a odvodov. Aj keď sa to niekomu ťažko počúva, alebo ľavicoví politici to dokonca nevedia, nedá sa to spočítať, život ukazuje, že naozaj nižšie dane, nižšie odvody sú jedným z atraktívnych znakov príťažlivej, ekonomicky príťažlivej krajiny. Slovensko doteraz takou krajinou bolo. To, že v ťažkých časoch, teraz, keď sa prijímajú v iných susedných krajinách aj neštandardné opatrenia, samozrejme, to našu situáciu výrazne zhoršuje. Ale, bohužiaľ, je to návrh jedného poslanca, je to návrh, ktorý podporia možno opoziční poslanci, preto na takéto riešenia bude pravdepodobne musieť slovenská verejnosť počkať. Počkať, neviem, či po kríze, alebo po voľbách. Ďakujem za vašu pozornosť. Pán podpredseda, môžete otvoriť rozpravu.
M. Maďarič, minister kultúry SR: (2008-09-10):
V súčasnosti na Slovensku neexistuje žiadny ucelený podporný mechanizmus, ktorý by bol nezávislý od štátneho rozpočtu a ktorý by umožňoval v dostatočnej miere poskytovať finančné prostriedky na výrobu a distribúciu audiovizuálnej tvorby. Navrhovaný systém nebude založený na výlučnej závislosti od štátneho rozpočtu a bude využívať viaczdrojové financovanie. Do Audiovizuálneho fondu budú okrem štátu prispievať tie subjekty, ktoré profitujú z využívania audiovizuálnych diel: verejnoprávna televízia, súkromné televízie, prevádzkovatelia kín, prevádzkovatelia retransmisie, ako aj distributéri. Zriadená inštitúcia, navrhovaná inštitúcia Audiovizuálny fond bude verejnoprávnou inštitúciou, v ktorej bude sústredené nakladanie s takto sústredenými finančnými zdrojmi, ako aj celý proces vyhodnocovania žiadostí o dotácie, pôžičky, prípadne štipendiá. Pôjde teda určite oproti súčasnosti o transparentnejší, nezávislejší systém financovania audiovízie, a čo je najpodstatnejšie, systém, ktorý pre našich tvorcov, producentov zabezpečí vyššiu finančnú podporu. Táto právna úprava teda bude stabilizovať sektor tvorcov a výrobcov v audiovizuálnom prostredí, ale vytvára aj predpoklady na ďalší rozvoj tohto veľmi dôležitého kultúrneho, ale aj v istom zmysle priemyselného odvetvia. Návrh zákona je plne kompatibilný s audiovizuálnym zákonom, so zákonom o vysielaní a retransmisií, ako aj s autorským zákonom. Ďakujem za pozornosť.
Kašper, Igor, poslanec NR SR (2020-07-23):
Ďakujem za slovo, pán podpredseda. Ja by som chcel na začiatku veľmi pekne poďakovať ministrovi Milanovi Krajniakovi za jeho vystúpenie, ktoré bolo veľmi jasné, výstižné, pravdivé a možno aj trochu emotívne, ale to asi patrí k tomu. Sám pomenoval niekoľko kurióznych dôvodov na odvolanie, okrem toho, okrem iného napríklad to, že pán premiér je čudný. A ja pridávam tiež jeden dôvod, ktorý je jeden z hlavných dôvodov na odvolanie, jeden z hlavných štyroch, a to je, citujem: „neexistencia ucelenejšej stratégie postupu transformácie spoločnosti a ekonomiky po kríze“. No ja si už nepamätám začiatok tejto vety, priznávam, a neviem, ako teda vy, ale ja som si ešte nevšimol, žeby táto kríza skončila. A my práve tými 39 zákonmi v zrýchlenom legislatívnom konaní pomáhame, aby sa tá ekonomika naštartovala. A vy, kolegovia, hlavne z opozície, ste takmer jednomyseľne podporili takmer každý jeden zákon z dielne Milana Krajniaka. To by som vám rád pripomenul. Pán minister veľmi jasne pomenoval, kto naozaj pomáha ľuďom a kto o tom hovorí alebo hovoril. Ja mám tiež otca dôchodcu, ktorý celý život pracoval a tento rok dostane dvakrát viac ako za vlády vašej. A to dostane napriek tomu, že vy ste mali na to oveľa viac zdrojov, možností aj oveľa viac času, ako má súčasná vláda. (Reakcia z pléna.) Prosím vás, nevyrušujte ma. Ja som vás tiež nevyrušoval, pán kolega, dobre, pri vašom vystúpení. Táto vláda, a som o tom presvedčený, oveľa viac sociálnejšia, ako bola tá vláda vaša. Napriek tomu, že to nikto zo štyroch koaličných strán nemá vo svojom názve. Ďakujem pekne.
Jurinová, Erika, podpredsedníčka NR SR (2015-02-06):
Pani poslankyňa Žitňanská.