Holý, Štefan, podpredseda vlády SR (2022-02-08):
Ďakujem pekne, pán predsedajúci. Ja len na dovysvetlenie, lebo niektoré veci tu padli, ktoré zjavne teda rozširujú, by som povedal, také tie všeobecne, všeobecne dezinterpretačné alebo dezinterpretujúce fámy. Čo sa týka ZMOS-u a Únie miest. Treba povedať, s Úniou miest máme dohodu. Únia miest neprotestuje voči tomuto návrhu zákona. Myslím desať dní, dva týždne dozadu bol snem Únie miest, na ktorom bolo konštatované, že ich postoj voči tomuto súboru zákonov ako taký je neutrálny. Čiže s Úniou miest nemáme rozpory, ktoré by, ktoré by boli nedoriešené. Sú tam praktické maličkosti, ktoré sa riešia, ale to sú, to sú naozaj technické detaily, ktoré budú predmetom nejakého pozmeňováku. ZMOS, tam je situácia trošku iná. ZMOS, samozrejme, zastáva svoje stanovisko, že prenesená kompetencia, ktorá im bola prenesená, ktorá nie je originálna, hej. ZMOS neprotestuje proti územnému plánovaniu. ZMOS protestuje proti odobratiu prenesenej kompetencie. Čiže ako keby ste si povedali, že dostali ste auto z požičovne a vy ste si naňho tak zvykli, tak radšej by ste si ho nechali, hej. Napriek tomu, že to celé nejako nefunguje, ale bolo by fajn, keby vám ho niekto radšej daroval, keď to preženiem. Čiže ZMOS-u sa neodoberá žiadna kompetencia. ZMOS, resp. mestá a obce mali od ´76 roku územne plánovať. Viete, pán poslanec, koľko miest a obcí má územné plány a koľko ich nemá? 51 % územia dnes nie je pokryté územnými plánmi, pretože za 45 rokov to nestihli. A viete, prečo to nestihli? Pretože ten súčasný zákon im dáva možnosť namiesto koncepčného územného plánovania, vydávať tzv. územné rozhodnutia individuálne. To znamená pre každú jednotlivú stavbu osobitne. Ten zákon zo ´76 roku poznal územné rozhodnutia ako výnimočný inštitút, ktorý sa mal používať vo výnimočných prípadoch, hej. Dnes aj z tejto debaty rozumiete, že to nie je výnimočný inštitút, dnes je to pravidlo. Čiže tí ľudia sa vykašľali na to územné plánovanie, doslova vykašľali, lebo mali ako keby bajpas, hej, mali barličku, ktorou vedeli obchádzať územné plánovanie. V tých väčších mestách a obciach, samozrejme, tie územné plány sa dotiahli, lebo tam bola tá spoločenská objednávka. Mestá a obce podobne, teda obce pod 2 000 obyvateľov vôbec nemuseli mať územné plány a tie ostatné, tie ostatné, teda mnohí z nich to neriešili. Čiže čo sa týka územných plánov, tak tam si myslím, že dochádza k obrovskému posunu jednak nákladovému alebo nákladovej podpore, lebo častým argumentom, že prečo nemohli mať územné plány, že to nemohli obstarať, nemali na to peniaze, nemali na to kapacity a podobne. Toto všetko končí tým, že sa zásadným spôsobom zvyšuje. Dnes je na to vyčlenených 600-tisíc eur. Tá nová legislatíva predpokladá, že je to 3 a viac mil., pokiaľ bude potreba, tak vieme navýšiť tú dotáciu na to, aby si tie mestá a obce, ktoré nemajú územné plány alebo potrebujú spraviť nejakú konverziu tých územných plánov, aby to mohli urobiť. Je tam prechodné obdobie sedem rokov, dokedy si tie územné plány môžu dať do poriadku. Čo nám zatiaľ z tých diskusií aj so samosprávou sa javí, že je dostatočné obdobie prechodné na to, aby si, aby si mohli tie územné plány dať do poriadku v súlade s nejakou jednotnou metodikou a jednotnými zásadami, ktoré som už spomínal v úvodnom slove. Čo sa týka čiernych stavieb, viem vás uistiť, že akákoľvek legalizácia čiernej stavby nebude možná po novom. Otázka je, samozrejme, čo s tými čiernymi stavbami, ktoré tu už máme. Tie, ktoré tu už máme, no, tak musíme sa s nimi nejakým spôsobom vysporiadať. To má, samozrejme, niekoľko parametrov, ktoré treba brať do úvahy. Územné plány, resp. tie legalizácie tých čiernych stavieb sa dneska robia tým postupom podľa § 81, ako to pomenoval pán poslanec Borguľa, nejakým dodatočným povolením alebo spätnou legalizáciou. My v § 63, ale zákona o výstavbe, nie zákona o územnom plánovaní, to je ten následný, ktorý budeme, umožňujeme, samozrejme, spôsob, spôsob ako keby dodatočného povolenia v nejakom prechodnom období. A nieže dodatočného povolenia, akoby dodatočnej kolaudácie tej stavby za predpokladu, že tá stavba spĺňa všetky technické náležitosti a je spôsobilá na povolenie. To znamená, je na vysporiadaných pozemkoch, je na, ako spĺňa všetky BOZP parametre, spĺňa všetky statické, nie je životu nebezpečná a tak ďalej. A je to aj z toho dôvodu, že tí ľudia stavali tie čierne stavby v nejakom právnom prostredí, hej. A treba povedať, že to neni iba o ľuďoch, to je aj napríklad o cestách štátu, hej. My máme dneska, keby sme išli týmto spôsobom, to sú že dvojky, trojky cesty sú väčšinou čierne stavby, lebo nemáme pod nimi vysporiadané pozemky. Keby sme to išli jednorazovo vysporiadavať, tak sa bavíme o desiatkach miliárd euro, ktoré by, ktoré by to štát stálo. Čiže to nie je také jednoduché prísť a proste tie čierne stavby začať nejako ako keby bezbreho likvidovať, ktoré tu už máme doteraz. Iná situácia je, a to je to, čo som spomenul smerom do budúcna. A smerom do budúcna tento zákon nepredpokladá žiadny mechanizmus, ktorý by vám povoľoval čiernu stavbu. Naopak, hovorí veľmi jednoznačne, že keď odteraz niekto alebo po prijatí toho zákona, po vstúpení do účinnosti, čiernu stavbu postaví, tak takáto stavba bude automaticky, bude rozhodnuté o jej odstránení na náklady teda toho stavebníka. Tie náklady, ktoré s tým súvisia, ich zaplatí štát dopredu a ako pohľadávku štátu si ich uplatní voči tomu, čiže zriadi záložné právo voči pozemku, na ktorom tá stavba bola spravená a, samozrejme, zo zákona je tam, že nemôžte nikdy pripojiť takú stavbu na siete. To znamená, zákonom budú mať zakázané energetické spoločnosti, aby vám čiernu stavbu pripojili na vodu, elektriku, plyn. To znamená, akýkoľvek pokus urobiť takúto čiernu stavbu bude viesť akurát k tomu, že náklady tohto pokusu vás oberú ešte aj o ten pozemok, na ktorom ste takýto pokus uskutočnili, hej. Čiže ten mechanizmus je veľmi jednoznačný a si myslím aj dostatočne odradzujúci na to, aby niekto toto skúšal. Čo sa týka mestských častí v Bratislave, to tiež myslím, že pán kolega Faič spomínal, tu je, samozrejme, to neni otázka územného plánovania alebo teda stavebného zákona ako takého, zákona o výstavbe, to je otázka zákona o Bratislave ako o hlavnom meste, kde v rámci štatútu mestské časti majú dohodnuté s magistrátom prerozdelenie kompetencií. Treba si pozrieť, napríklad v Košiciach máme tiež štruktúru mestských častí a magistrátu a tam je dohoda iná. V Košiciach vydáva magistrát stavebné povolenia. Čiže takejto dohode, samozrejme, tento stavebný zákon nebráni. Takže ono je to, je to súčasť nejakej dezinterpretácie, ktorej čelíme. Ale aj z tohto miesta potrebujem alebo považujem za potrebné povedať, že tie mestské časti o žiadnu kompetenciu neprichádzajú, akurát si musí v tomto prípade Bratislava alebo Košice upraviť nanovo svoje vzťahy vzájomné v rámci štatútu, ktorý im zostáva zachovaný. Ďakujem.