Brocka, Július, poslanec NR SR (2014-02-04):
Ďakujem pekne. Vážená pani podpredsedníčka, dámy a páni, aj na balkóne, mrzí ma to, že to v tejto sále teraz vyzerá tak, ako keby pre poslancov SMER-u táto schôdza už skončila, ako hovorí môj kolega Marián Kvasnička. Je to možno tým, alebo teda rečnícka otázka moja, že sme doteraz preberali tak dôležitú a vážnu tému a že to poslancov zo SMER-u tak unavilo? Alebo je to tým, že tušia, o čom idem teraz hovoriť? Ten poslanecký návrh skupiny poslancov za KDH, ktorý je viac-menej o poslancoch SMER-u, a nechcú byť pri tom, aby sme tento bod vybavili čo najskôr? Je im to nepríjemné? A pritom to považujem za návrh, ktorým by určite urobili mnohým ľuďom na Slovensku radosť, aspoň v tom zmysle, že na Slovensku je dosť blbá nálada aj z toho, ako sa správajú poslanci v Národnej rade. A toto je príležitosť, tento poslanecký návrh zákona, ktorým by sme im mohli tú náladu aspoň mierne zlepšiť, že by videli, že poslanci majú snahu, aspoň snahu začať od seba pri naprávaní istých chýb alebo naprávaní toho, čo v našej spoločnosti nie je dobré, správne. Prichádzam s návrhom novely zákona o platových pomeroch niektorých ústavných činiteľov, ktorý predkladám spolu s kolegami Figeľom, Přidalom a Kvasničkom. Dámy a páni, zákon č. 120/1993 minulého storočia o platových pomeroch ústavných činiteľov mal za účel upraviť platy, funkčné príplatky, paušálne náhrady poslancov Národnej rady a ostatných ústavných činiteľov Slovenskej republiky tak, aby bola zvýraznená reálna deľba štátnej moci a rovnosť jej jednotlivých zložiek, aby bola zvýraznená reálna deľba štátnej moci. My, predkladatelia, sme zistili, že prax je veľmi vzdialená od tohoto účelu. Reálna deľba štátnej moci, to je vlastne ako možnosť porovnávať, kto v tomto štáte z verejných činiteľov viac pracuje alebo viac sa obetuje pre krajinu. A aj ten návrh zákona v tom ´93. roku vychádzal z toho, že aj keď poslanci sú ústavní činitelia, veľmi dôležité osoby v tomto štáte, poslanci Národnej rady, ale predsa len slovenská vláda, jej predseda, sú tí, ktorí v tejto krajine majú viac zodpovednosti, viac práce. A dokonca vtedy si autori toho zákona mysleli, že prezident Slovenskej republiky jej má ešte niekoľkonásobne viac ako predseda vlády, aj keď potom život ukázal, že to tak nie je. Aj v tomto teda možno ten návrh zákona o platových pomeroch by si žiadal istú zmenu, ale my, predkladatelia, sme toto za cieľ nemali. Viem, že sa o to usiluje jeden z opozičných poslancov. My sme sa snažili urobiť istý poriadok, alebo navrhujeme, aby bol ten správny podiel alebo reálna deľba štátnej moci práve medzi poslancami Národnej rady a vládou. Aká je dnes skutočnosť? V Národnej rade je veľa poslancov, ktorí popri poslaneckom mandáte vykonávajú aj iné funkcie v samosprávnych orgánoch miest a obcí alebo v zamestnaneckom pomere, a napriek tomu, že vykonávajú tieto činnosti prakticky na skrátený úväzok, poberajú viacero plných príjmov z verejných funkcií. Naša ústava, Ústava Slovenskej republiky v tejto oblasti dnes niektorých ústavných činiteľov obmedzuje, napríklad členov vlády, sudcov Ústavného súdu, sudcov všeobecných súdov, prezidenta Slovenskej republiky i funkcionárov Najvyššieho kontrolného úradu. Napríklad podľa čl. 103 ústavy prezident nesmie vykonávať inú platenú funkciu, povolanie alebo podnikateľskú činnosť. Podľa čl. 109 ústavy výkon funkcie člena vlády je nezlučiteľný s výkonom poslaneckého mandátu, so štátnozamestnaneckým pomerom, s pracovným pomerom alebo inou zárobkovou činnosťou okrem správy vlastného majetku, vedeckej, pedagogickej, literárnej alebo umeleckej činnosti. Dokonca aj plat verejného funkcionára v samospráve je tiež obmedzený podľa rozsahu vykonávanej funkcie. Napríklad podľa § 4 ods. 6 zákona č. 253/1994 Z. z. o právnom postavení a platových pomeroch starostov obcí a primátorov miest, starostovi, ktorý nevykonáva funkciu v celom rozsahu, úväzkový starosta sa mu hovorí v zákone, patrí plat iba v pomernej časti zodpovedajúcej rozsahu vykonávanej funkcie. To znamená úväzkový starosta, starosta, ktorý vykonáva svoju funkciu iba na čiastočný úväzok, nepatrí mu plat v plnej výške. Preto nie je dôvod, aby to bolo inak v prípade, že verejný funkcionár územnej samosprávy je zároveň poslancom Národnej rady a za svoju funkciu v Národnej rade dostáva plat poslanca v plnej výške. Čo je zaujímavé a môžete si z toho urobiť obraz, že aký bol pôvodný zámer predkladateľov v 90. rokoch. V zákone o obecnom zriadení napríklad zástupca starostu, zástupca starostu, to je vo vašom prípade, vo vašom, teda tí poslanci, ktorých sa to týka, ktorí keď sú tu tri, štyri týždne v parlamente, tak zatiaľ u nich doma v obci alebo v meste ich zastupuje ich zástupca, tak predstavte si, že zákon o obecnom zriadení zástupcovi starostu podľa § 25 ods. 8 tomuto dlhodobo uvoľnenému poslancovi priznáva namiesto mzdy alebo inej odmeny v zamestnaní primeraný plat od obce. Čiže zástupca starostu, ktorý tu je poslanec Národnej rady, nemôže mať dva platy. Zástupca toho starostu, čo tu sedí na poslaneckej stoličke, on má nárok iba na jeden v obci, meste, ale jeho šéf, starosta, ktorý tú funkciu vlastne nevykonáva na plný úväzok, tak nielenže má plat starostu, ale ešte má aj plat poslanca Národnej rady so všetkým, čo k tomu patrí. Čo si myslíte, je to správne, že niekto dostáva peniaze za nič, peniaze za nič, lebo nevykonáva tú funkciu, ale jeho zástupca, ktorý to musí vykonávať? Ten len jeden plat, ale ten, ktorý tu sedí a nerobí starostu, keď tu sedí, tak on má dva platy. Ja si myslím, že to tak by nemalo byť. V obci to platí aj o hlavnom kontrolórovi. Ani ten nemôže vykonávať iné platené zamestnanie alebo funkcie, proste len jeden plat. Ale keď sa už ten starosta, primátor dostane do parlamentu, tak môže mať aj plat starostu aj poslanecký plat. Táto skutočnosť, že postavenie poslancov Národnej rady nie je obdobne upravené a umožňuje poberať poslancom Národnej rady viacero príjmov z verejných zdrojov, zdôrazňujem, nám vadí to, že z verejných zdrojov dostávajú títo ľudia viac prostriedkov, vnáša do praxe nielen chaos, ale je nespravodlivá, značne demotivujúca a demoralizujúca aj mnohých občanov a právom. Tento náš návrh zároveň je naším príspevkom, konštruktívnym príspevkom k úspore verejných zdrojov. Je to o to naliehavejšie, že vláda dnes v čase dlhovej finančnej krízy konsoliduje verejné financie aj na úkor nízkopríjmových a chudobných domácností. Ak prejde tento náš návrh, ak ho Národná rada schváli, tak usporíme vo verejných financiách nemalé prostriedky. Náš kvalifikovaný odhad, predkladateľov, je 2,5 mil. eur za rok. Dámy a páni, uchádzam sa o, v mene predkladateľov, o podporu tohoto dobrého návrhu na novelu zákona o platových pomeroch ústavných činiteľov.