D. Muňko, poslanec: (2003-02-26):
Chcel by som sa vrátiť k doprave. Dlhy zo zmluvy vo verejnom záujme Slovenská republika sa zaviazala uhradiť za Železnice pri vstupe do Európskej únie v máji v roku 2004. Ide o 18,7 mld. korún. Ako sa bude riešiť tento problém, pričom nemôže ísť o poskytnutie záruk na ďalšie úvery Železníc? V rozpočte týchto 18,7 mld. korún nie je. Okrem toho od roku 2005 sa budú musieť zmluvy medzi štátom a poskytovateľom služieb uzatvárať na 4 roky, a nie na 1 rok, ako je to doteraz, nebude teda možné ročne meniť prostriedky, ktoré bude Slovenská republika ochotná poskytnúť zo štátneho rozpočtu podľa momentálnej situácie. Ďalej by som sa chcel vrátiť k daniam. Vyjednané sú dane na prechodné obdobie v DPH, zníženie sadzby DPH na plyn, elektrinu, teplo, stavebné práce. Prečo sa potom v pripravovanej daňovej reforme s týmto nepočíta? Vzdávame sa tejto možnosti a zavádzame jednotnú sadzbu DPH, hoci to od nás nikto nepožaduje. Pritom prechodné obdobie je dohodnuté na 5 rokov, do decembra roku 2008, a mohlo by to urobiť únosnejšiu tendenciu rastu cien týchto služieb. Úrad pre reguláciu sieťových odvetví pri hodnotení predkladaných úprav cien energií už pre rok 2003 to nezohľadnil. Upozorňujeme, že podľa pripravovanej reformy daní v Európskej únii, harmonizácie priamych daní, DPH, by materiálne zložky i súvisiace s alternatívnymi  zdrojmi energie a úspornými energetickými programami mali mať minimálnu sadzbu DPH na úrovni 5 %. Ak sa vzdávame možnosti zaraďovať výrobky, služby do rôznych sadzieb DPH, je to, samozrejme, v kompetencii vlády, pri navrhovanom rozpätí 15 % až 22 % DPH strácame jeden z posledných nástrojov na zmiernenie dopadov inflácie a presadzovanie vlastných cien z rozvoja, štruktúry spotreby, bývania, výstavby bytov, úsporné programy. V návrhu daňovej reformy je uvedenie do života k 1. 1. 2004. Je to v priamom rozpore s tým, čo poskytuje Európska únia ako priestor národným vládam. Daňová reforma by mala využiť priestor, ktorý poskytuje Európska únia, pričom zavedenie rovnej dane na úrovni 20 % bude znamenať výpadok daňových príjmov na úrovni 25 mld. až 40 mld. Toto chceme nahradiť vysokou sadzbou DPH, jednotnou na úrovni 18 % až 19 %? Hodnotenie vstupujúcich štátov nie je z hľadiska vytvorených inštitúcií požadovaných Európskou úniou, ale z hľadiska ich reálneho vplyvu na ekonomiku a podnikateľského prostredia, napr. Úrad pre reguláciu sieťových odvetví je zriadený, ale jeho funkčnosť je minimálna. Blokačné klauzuly, hodnotenie každý polrok. Pokiaľ vstúpime do Európskej únie, budeme musieť plniť dohodnuté záväzky, klauzuly, a pokiaľ nie, Európska únia uplatní voči danej krajine blokačné klauzuly, proces začlenenia pozastaví. Rad pripravovaných vládnych návrhov je proti obsahu reforiem, ktoré realizuje Európska únia, ako harmonizácia priamych daní z DPH, reforma trhu práce, jednotný celoeurópsky penzijný trh. Formálne v záväzkoch Slovenskej republiky je zakotvené prijatie nových zákonov, ale pripravované v Európskej únii, ktoré by mali byť tvorené v období rokov 2004 až 2006, sú schvaľované úplne iné. Upozorňujeme na to, že tieto reformy, ako aj ich dôsledky majú byť základom plánov pre finančné obdobie rokov 2007 až 2013. Okrem toho v rade prípadov sú kroky slovenskej strany v rozpore so závermi summitu Európskej únie, napr. je to uznesenie o podpore železničnej dopravy či podpore vedy a výskumu. Za hlavný problém je možné považovať skutočnosť, ako obsahovo sú naplnené  záväzky Slovenskej republiky voči Európskej únii, jednak obsahová stránka, ako aj využitie priestoru, čo pre Slovenskú republiku ponechala samotná Európska únia. Druhý problém je, že materiál len veľmi zbežne hovorí o požiadavkách konfinancovania domácich zdrojov. V rade projektov sú síce zvýšené zálohové platby zo 6 % na 16 %, ale na zvýšenie konfinancovania je potrebné zvýšenie na 30 % až 50 %. V štátnom rozpočte na rok 2003 ani minister pôdohospodárstva, ani minister hospodárstva, ale ani ďalšie rezorty, životné prostredie, resp. regionálny rozvoj, nemajú vytvorené prostriedky na konfinancovanie jednotlivých projektov a prakticky by malo byť vyčlenených minimálne 15 mld. korún na to, aby sme mohli čerpať prostriedky z Európskej únie. Ďakujem. (Potlesk.) Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Pani poslankyňa Angyalová sa hlási s faktickou poznámkou.