T. Cabaj, poslanec: (2005-12-07):
V rámci výboru pre pôdohospodárstvo sme sa touto otázkou zaoberali, aj keď medializovaný výstup bol, že vraj poslanci nemali záujem na túto tému diskutovať, že vraj bola veľmi krátka rozprava. Áno, čo sa týka výboru pre pôdohospodárstvo, dňa 30. minulého mesiaca skutočne bola krátka rozprava, to z jednoduchého dôvodu. 29. sa uskutočnilo zasadnutie výboru pre pôdohospodárstvo spolu so Slovenskou poľnohospodárskou komorou, ďalšími stavovskými organizáciami, ktoré pôsobia na úseku pôdohospodárstva  a potravinárstva a v nebývalom zložení, takmer 100-percentnom zložení výbor mal možnosť si vypočuť všetky argumenty, prečo otázka pôdohospodárstva je zo strany vlády zanedbávaná, pretože už pôvodný návrh, ktorý hovoril o priamych platbách 42,9 percenta, bol v podstate výsmechom, že vôbec takto to išlo do vlády. Aj keď vláda akože  upravila na 54 percent priamych platieb, nič to nerieši  situáciu. Dovoľte mi preto, aby som sa v niektorých  myšlienkach dotkol tejto problematiky, prečo sa vláda k poľnohospodárom správa tak macošsky, ako sa správa, a prečo nehľadá riešenie, tak ako napríklad sme mali možnosť výbor pre pôdohospodárstvo navštíviť Českú republiku práve v mesiaci októbri, keď sa riešila otázka priamych platieb v českej vláde, kde česká vláda našla spôsob, ako dorovnať platby v zmysle  schválených percent do výšky 65 percent, respektíve konkrétne u nich  63 percent priamych platieb, a to našli spôsob, ako im vypomôcť jednak ešte v tomto prebiehajúcom roku, pretože vláda, česká vláda mala vzťah k českým poľnohospodárom a mala snahu týmto poľnohospodárom pomôcť. Mal som možnosť sa stretnúť na spoločnom zasadnutí predsedov pôdohospodárskych výborov desiatich pristupujúcich krajín v Budapešti a musím povedať, že  tak trochu po prvýkrát som pocítil, že na tomto stretnutí som sa cítil ako chudobný príbuzný. Bohužiaľ, že to musím tak otvorene povedať, pretože mali sme možnosť si vypočuť názory predsedov pôdohospodárskych výborov novej desiatky, ktorí vstúpili do Európskej únie, o situácii, akým spôsobom jednotlivé vlády v týchto krajinách hľadajú riešenie, ako pomôcť svojim poľnohospodárom.  Bohužiaľ, realita je taká, aká je, v parlamente máme návrh, ktorý máme, ktorý hovorí o 54 percentách priamych platieb. Možno ste mali možno zaregistrovať, že dnes pred parlamentom sa uskutočnilo na jednej strane možno protestné, na druhej strane ja hovorím skôr podporné zhromaždenie poľnohospodárov z celého Slovenska, ktorí prišli vyjadriť svoje oprávnené požiadavky, pretože neuspeli vo vláde, nebola snaha hľadať riešenie vo vláde, prijali vyhlásenie a výzvu  pre poslancov Národnej rady, kde sa uchádzajú o podporu, aby táto Národná rada  sa zachovala  k poľnohospodárom tak, akoby sa nesprávala, že títo poľnohospodári k nám nepatria, že poľnohospodári sú tí, ktorí zabezpečujú  dennodenný chlieb na stoly aj nás poslancov Národnej rady Slovenskej republiky. Dovoľte mi preto, aby som vás najskôr oboznámil s vyhlásením, ktoré dnes na tomto zhromaždení prijali, hovorím, či už to bude niekto volať protestné, niekto bude hovoriť podporné. Ja sa prikláňam skôr k tomu názoru, že to bolo teda podporné zhromaždenie na podporu oprávnených požiadaviek  poľnohospodárov Slovenskej republiky vo vzťahu   k poslancom Národnej rady. „Vyhlásenie účastníkov zhromaždenia na podporu požiadaviek  Rady poľnohospodárskych samospráv  Slovenskej republiky konaného v Bratislave dňa 7. 12. 2005.  My účastníci zhromaždenia pred sídlom Národnej rady Slovenskej republiky v Bratislave na podporu požiadaviek Rady poľnohospodárskych samospráv Slovenskej republiky vyzývame poslancov zákonodarného zboru i ďalších politikov, aby využili všetky možnosti na zabezpečenie konkurenčnej schopnosti slovenského agrárneho sektora. Vyhlasujeme, že sa nebojíme konkurencie na spoločnom európskom trhu, ale nerovnocenných podmienok, v ktorých sa nachádzame už v tomto roku, pretože naše priame platby zaostali o 3 až 6 percent za krajinami Visegrádskej štvorky. Táto disparita by sa ešte výraznejšia prehĺbila  po prijatí vládneho návrhu  štátneho rozpočtu na rok 2006 obsahujúceho priame platby iba vo výške 54 percent prepočítacieho štandardu  tradičných členských krajín v Európskej únie. Poslancov Národnej rady Slovenskej republiky vyzývame k zodpovednosti pri schvaľovaní štátneho rozpočtu na rok 2006, ktorý bude rozhodujúci z hľadiska ďalšieho rozvoja slovenského poľnohospodárstva a potravinárstva v podmienkach  aplikácie spoločnej poľnohospodárskej politiky Európskej únie. Napriek existencii programov predvstupovej i povstupovej pomoci všetky okolité nové členské krajiny zvyšujú objemy výdavkov na priame platby v poľnohospodárstve, pretože si uvedomujú ich význam pri vytváraní rovnocennejšieho podnikateľského prostredia pre svojich podnikateľov na pôde, a preto trvalo udržateľný rozvoj vidieka. Vládny návrh slovenského rozpočtu však napriek tomu ponecháva pre budúci rok výšku priamych platieb na  úrovni o 9-percentuálnych bodov  nižšie ako v Českej republike  a o 11- percentuálnych  bodov  nižšie ako v Poľsku a Maďarsku. Obraciame sa preto na členov zákonodarného zboru, aby opätovne prehodnotil  svoje prístupy k poľnohospodársko-potravinárskemu komplexu a hľadali možnosti zabezpečenia dostatočných finančných rámcov pre jeho stabilizáciu a rozvoj. Výdavky budúcoročnej rozpočtovej kapitoly rezortu pôdohospodárstva, pred ktorým stoja mimoriadne náročné úlohy z hľadiska realizácie príslušných nariadení Európskej únie, ktorých plnenie vytvára predpoklady na výrobu kvalitných a zdravotne bezchybných potravín, žiadame zvýšiť o čiastku 1 miliarda 540 miliónov Sk, o ktorú by mali vzrásť zdroje na priame platby, aby dosiahli úroveň  65 percent štandardu pôvodných členov Európskej únie, ktorú umožňuje zmluva o pristúpení Slovenskej republiky k Európskej únii. Pripomíname, že zastupujeme členskú základňu Slovenskej poľnohospodárskej a potravinárskej komory, Zväzu poľnohospodárskych družstiev a obchodných spoločností Slovenskej republiky, Združenia vlastníkov pôdy a agropodnikateľov Slovenska, Zväzu roľníkov a agropodnikateľov  Slovenska a Združenia agropodnikateľov  Slovenska.  Dúfame, že predstavitelia zákonodarnej moci  nebudú brať na ľahkú váhu požiadavky poľnohospodárov a svojím zodpovedným konaním nedopustia, aby sa v dôsledku nedostatočnej národnej podpory zhoršovala pozícia nášho agrárneho sektora predstavujúceho kľúčovú súčasť vidieckej ekonomiky. Nebojíme sa práce, nedokážeme však čarovať a dlhodobo preklenovať v rozdielnych  podporách okolitých  krajín. Uchádzame sa o takú istú solidaritu, akú nedávno žiadali v Budapešti predstavitelia vlád Visegrádskej štvorky, kde pripomenuli, že princíp solidarity  by aj v budúcnosti mal zostať jedným zo základných pilierov Európskej únie. Nechceme nič viac, len aby sme mali rovnakú štartovaciu čiaru ako naši kolegovia z okolitých krajín. Zároveň vyzývame na vecnú diskusiu všetkých, ktorí opovrhujú našou prácou, spochybňujú výšku dotačnej podpory poľnohospodárstva a vidieka a nazývajú nás darmožráčmi či požieračmi štátnych peňazí. Účastníci zhromaždenia na podporu požiadaviek v dnešný deň v Bratislave pri Národnej rade.“ (Potlesk.) Vážené kolegyne, kolegovia, dám spravodajcovi toto vyhlásenie takisto, aby ste ho mohli dostať všetci na priame oboznámenie sa s tým. (Hlasy v sále.) Ďakujem pekne. Samozrejme, kolegyne, kolegovia, dovoľte mi ešte, aby som išiel do niektorých konkrétnych vecí, čo sa týka návrhu rozpočtu. Mám pripravených šesť pozmeňujúcich návrhov k vládnemu návrhu zákona o štátnom rozpočte, aj keď niektoré sú v alternatívnom ponímaní, budem o nich hovoriť. A keďže rokovací poriadok ukladá povinnosť oboznámiť Národnú radu s týmito návrhmi, je mojou povinnosťou potom tieto návrhy predniesť v rozprave, samozrejme, v zmysle rokovacieho poriadku k návrhom sú príslušné podpisy, minimálne 15 poslancov Národnej rady tak, aby Národná rada sa mohla týmito pozmeňujúcimi návrhmi zaoberať. Nie je to len samoúčelné, a tak ako poznám pána ministra, aby nemohol hovoriť o nekompetentnosti  a podobných návrhoch, pretože on to má tak vo zvyku vo vzťahu k poslancom, sú návrhy, ktoré hľadajú riešenie a ktoré sa pokúšame nájsť, pretože vyzerá to tak, že vláda nebola ochotná nájsť toto riešenie, ako pokračovať ďalej v poľnohospodárskej politike, preto aj možno niektoré návrhy  sa mu nemusia páčiť, ale to už je problematika Národnej rady Slovenskej republiky, pretože či sa  niekomu páči, vláda síce návrh predkladá, ale rozpočet a zodpovednosť za rozpočet potom nesie Národná rada so všetkými dôsledkami, pretože nebýva často hovorené o tom, že sa prijíma zákon, zákon pre najbližší rok a zákon o štátnom rozpočte je skutočne takýmto zákonom, zákonom pre budúci rok. Dovoľte mi ale, aby som sa dotkol jednej problematiky, pretože v rámci  výboru pre pôdohospodárstvo som predkladal  návrh, ktorý by riešil otázku dorovnania priamych platieb v rámci rozpočtu Slovenskej republiky, a keďže zákon o štátnom rozpočte okrem svojej odbornej pôsobnosti je zákon aj politický, treba povedať, že práve poslanci vládnej koalície návrh nepodporili a stalo sa, že gestorský výbor sa v tomto ponímaní neprihlásil k oprávneným požiadavkám poľnohospodárov. Z toho dôvodu využívam práva ako poslanec a tieto pozmeňujúce návrhy predkladám do Národnej rady. Ten prvý pozmeňujúci návrh je v nasledujúcom znení. „V rozpočte kapitoly Ministerstva poľnohospodárstva  sa suma priame platby 7 miliárd 562 miliónov Sk  nahrádza sumou 9 miliárd 101 miliónov  690 tisíc korún.“ V súvislosti s týmto zároveň navrhujem zvýšenie o 1 miliardu 539 miliónov 690 tisíc korún. O túto sumu zvýšiť celkové výdavky rozpočtovej kapitoly  Ministerstva pôdohospodárstva Slovenskej republiky z pôvodne navrhovaných 21 miliárd 341 miliónov 615 tisíc korún na 22 miliárd 881 miliónov 305 tisíc korún. Navrhované zvýšenie  navrhujem vykryť z prostriedkov  rozpočtovaných vo všeobecnej pokladničnej správe. Uvedeným návrhom by sa zabezpečilo plnenie uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky z 25. apríla 2003 k petícii  poľnohospodárov a potravinárov Slovenska na podporu ich požiadaviek  na programové zameranie a vykonanie štátnej agrárnej  politiky, podľa ktorého priame  platby majú v roku 2006 dosiahnuť 65 percent  úrovne krajín Európskej pätnástky. To je prvý návrh. Druhý v prípade, že teda by sa neakceptoval tento, je druhý návrh, ktorý hovorí: „V rozpočtovej kapitole Ministerstva pôdohospodárstva Slovenskej republiky sa suma priame platby,“ pán minister, môžete si iba poznačiť, suma zostáva tá istá, len musím ho prečítať celý „7 miliárd 562 miliónov Sk“ nahrádza sa sumou „9 miliárd 101 miliónov 690 tisíc Sk“. V súvislosti s tým o navrhované zvýšenie 1 miliarda 539 miliónov 690 tisíc Sk zvýšiť celkové výdavky rozpočtovej kapitoly Ministerstva pôdohospodárstva Slovenskej republiky z  navrhovaných 21 miliárd 341 miliónov 615 tisíc Sk na 22 miliárd 881 miliónov 305 tisíc Sk.  Toto navrhované  zvýšenie vykryť z prostriedkov rozpočtovaných rezerv vlády Slovenskej republiky. Ten rozdiel medzi tým prvým je len teda spôsob, z čoho presun urobiť, pretože zákon o rozpočtových pravidlách ukladá aj povinnosť, ak dochádza k zmene, treba vykonať aj operáciu, kde teda táto zmena by sa uskutočnila. Tretí návrh je obdobný. Takisto v rozpočtovej kapitole Ministerstva pôdohospodárstva Slovenskej republiky sa suma priame platby „7 miliárd 562 miliónov Sk“ nahrádza sumou „9 miliárd 101 miliónov 690 tisíc Sk“. V súvislosti  s    tým    o navrhované zvýšenie 1 miliarda 539 miliónov 690 tisíc Sk zvýšiť celkové výdavky rozpočtovej kapitoly Ministerstva pôdohospodárstva Slovenskej republiky z navrhovaných 21 miliárd 341 miliónov 615 tisíc korún na 22 miliárd 881 miliónov 305 tisíc korún. V nadväznosti na vykonané úpravy upraviť vládny návrh zákona o štátnom rozpočte na rok 2006 (tlač 1304) takto: Po prvé. K § 1 ods. 1 suma „330 miliárd 139 miliónov 428 tisíc Sk“ nahradiť sumou „331 miliárd 669 miliónov 180 tisíc Sk“. Tí, ktorí sledujete, len chcem pripomenúť, je to navýšenie schodku štátneho rozpočtu. Po druhé. V § 1 ods. 2 suma „61 miliárd 968 miliónov 100 tisíc“ korún nahradiť sumou „63 miliárd 507 miliónov 790 tisíc Sk“. To isté zdôvodnenie ako pri predchádzajúcich dvoch návrhoch. To znamená dorovnanie priamych platieb krajín Európskej pätnástky na úroveň 65 percent. Tým, ktorí nejako veľmi ste toto nesledovali, treba povedať, aj tých odsúhlasených 65 percent je 65 percent úrovne starých krajín Európskej únie. Takže nie je nejaký rozšafný a neviem aký vďačný, ale iba do 65 percent úrovne doterajšej pätnástky v Európskej únii. Všetky tri návrhy dávam pánu spravodajcovi aj s odôvodnením, aj s podpismi. Chcem vás upozorniť, vážené kolegyne, kolegovia, na uznesenie č. 273, a to je uznesenie Národnej rady Slovenskej republiky z 25. apríla roku 2003. Toto uznesenie Národná rada prijala k petícii poľnohospodárov a potravinárov Slovenska na podporu ich požiadaviek na programové zameranie a vykonávanie štátnej agrárnej politiky (tlač 217). Národná rada Slovenskej republiky po prerokovaní petície poľnohospodárov a potravinárov Slovenska na podporu ich požiadaviek na programové zameranie a vykonávanie štátnej agrárnej politiky po a berie na vedomie petíciu poľnohospodárov a potravinárov Slovenska na podporu ich požiadaviek na programové zameranie a vykonávanie štátnej agrárnej politiky, po b žiada vládu Slovenskej republiky: Po prvé. V štátnych rozpočtoch Slovenskej republiky na roky 2004 až 2006 dodržať objem doplatku priamych platieb pre poľnohospodárov Slovenskej republiky do výšky 55, 60 a 65 percent úrovne súčasných členských krajín Európskej únie. Nebudem vás ďalej zaťažovať ďalšími, pretože sme prijali niekoľko ďalších uznesení, ale úmyselne hovorím o tomto uznesení č. 273, lebo aj tie pozmeňujúce návrhy vlastne korešpondujú s týmto uznesením Národnej rady, ktoré prijala Národná rada 25. apríla 2003.  Ak sa pozrieme na tento dátum, ktorý je z 25. apríla 2003, treba povedať, že vládna koalícia vtedy mala určite ešte väčšinu v tomto parlamente a napriek tejto skutočnosti toto uznesenie vo vzťahu k vláde Slovenskej republiky sa prijalo. Nechcem ani diskriminovať, ani niečo podobné  robiť v tomto parlamente, ale zrejme, ak budeme poznať výsledok, ako poslanci zareagujú pri hlasovaní o pozmeňujúcich návrhoch, ktoré reagujú vlastne na naše uznesenie, asi im bude potrebné pripomenúť, že za toto uznesenie nás poslancov Národnej rady hlasovali a ja neviem, čo zmenilo teraz ich postoj k tomuto stanovisku Národnej rady. Zároveň chcem ale požiadať aj pána spravodajcu, ak by Národná rada nebola ochotná akceptovať pozmeňujúce návrhy, ktoré vyplývajú v zmysle nášho uznesenia, ktoré sme prijali 25. apríla 2003, to znamená, niektorý z tých troch návrhov, ktoré riešia toto naše uznesenie, tak potom, aby sme v záverečnom hlasovaní pri zákone o štátnom rozpočte sa minimálne slušne zachovali k tomu, keďže vláda nerešpektovala toto uznesenie Národnej rady a nechcú ho rešpektovať niektorí poslanci Národnej rady, a to znamená, budem rešpektovať, že ak rozhodne väčšina, tak ako rozhodne, minimálne slušnosť je, aby sa Národná rada vyrovnala s tým tak, že potom zruší svoje vlastné uznesenie, ktorým zaviazala vládu, pretože koketuje s vládou a pokračuje v tom, čo vláda vlastne robila a nerešpektuje toto svoje uznesenie Národnej rady. Takže navrhujem potom, aby uznesenie č. 273 v bode B odsek 1 Národná rada potom zrušila. To je ďalší návrh, ale to už je do návrhu potom k uzneseniam, ktoré by boli k rozpočtu. Samozrejme, ja nechcem všetkých poslancov zaťažovať a riešiť problematiku poľnohospodárstva, z čoho a prečo tieto oprávnené požiadavky vyplývajú, aj keď bolo by veľa o čom hovoriť, z čoho to vyplýva. Napriek tomu, čo som už hovoril pánu ministrovi, že nerád by som bol, aby to posúval do tej roviny, že nie sme kompetentní, aj keď si myslím, že Národná rada je tá, ktorá, alebo vláda je tá, ktorá sa odvíja od dôvery v parlamente a nie je šťastné niekedy také vyjadrenie vo vzťahu k parlamentu, lebo či sa to niekomu vo vláde páči, alebo nie, najskôr je Národná rada až potom vláda. Takže bol by som rád, aby sme spoločne hľadali nejaké riešenie ako ďalej a v záujme toho, pretože mám záujem, aby sa hľadali prijateľnejšie kroky a hovoril som, ak nie je ochota podporiť niektorý z týchto troch návrhov, ktoré by riešili zmysel nášho uznesenia, dorovnanie do výšky 65 percent priamych platieb, predkladám ďalší návrh, v ktorom by Národná rada k vládnemu návrhu zákona o štátnom rozpočte Slovenskej republiky na rok 2006 vykonala nasledovné úpravy. V rozpočte kapitoly Ministerstva pôdohospodárstva Slovenskej republiky sa suma priame platby „7 miliárd 562 miliónov Sk“ nahrádza sumou „8 miliárd 261 miliónov 354 tisíc korún“. V súvislosti s tým o navrhované zvýšenie 699 miliónov 534 tisíc korún zvýšiť celkové výdavky rozpočtovej kapitoly Ministerstva pôdohospodárstva Slovenskej republiky z navrhovaných 21 miliárd 341 miliónov 615 tisíc Sk na 22 miliárd 40 miliónov 696 tisíc Sk. Prvá alternatíva. Navrhované zvýšenie vykryť z prostriedkov rozpočtovaných vo všeobecnej pokladničnej správe. Odôvodňujem to. Týmto návrhom sa zvýši objem priamych platieb z navrhovaných 54 percent úrovne krajín Európskej pätnástky na 59 percent tejto úrovne, je to v podstate to navýšenie, ktoré prebieha aj v ostatných krajinách, ak sa dotýkam iba tohto najbližšieho roku. Takže to je tá alternatíva druhá. V prípade, že by tento návrh nebol, je tu taký istý pozmeňujúci návrh k vládnemu návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2006. V rozpočtovej kapitole Ministerstva pôdohospodárstva Slovenskej republiky sa suma priame platby „7 miliárd 562 miliónov Sk“ nahrádza sumou „8 miliárd 261 miliónov 354 tisíc Sk“. V súvislosti s tým o navrhované zvýšenie 699 miliónov 534 tisíc Sk zvýšiť celkové výdavky rozpočtovej kapitoly ministerstva pôdohospodárstva z navrhovaných 21 miliárd 341 miliónov 615 tisíc Sk na 22 miliárd 40 miliónov 696 tisíc Sk. Toto navrhované zvýšenie vykryť z prostriedkov rozpočtovaných v rezerve vlády. Je to ten istý pozmeňujúci návrh, len hľadá sa teda riešenie, z čoho sa vykryje. Tretia alternatíva tohto návrhu je: V rozpočtovej kapitole Ministerstva pôdohospodárstva Slovenskej republiky sa suma priame platby „7 miliárd 562 miliónov Sk“ nahrádza sumou „8 miliárd 261 miliónov 354 tisíc Sk“. V súvislosti s tým o navrhované zvýšenie 699 miliónov 534 tisíc Sk zvýšiť celkové výdavky rozpočtovej kapitoly Ministerstva pôdohospodárstva Slovenskej republiky z navrhovaných 21 miliárd 341 miliónov 615 tisíc Sk na 22 miliárd 40 miliónov 696 tisíc Sk. V nadväznosti na vykonané úpravy upraviť vládny návrh zákona o štátnom rozpočte na rok 2006 (tlač 1304) nasledovne: Po prvé. K § 1 ods. 1 suma „330 miliárd 139 miliónov 428 tisíc Sk“ nahradiť sumou „330 miliárd 838 miliónov 782 tisíc Sk“. Len poznámka. Je to navýšenie schodku rozpočtu o túto sumu. A k § 1 ods. 1, ods. 2 sumu „61 miliárd 968 miliónov 100 tisíc“ Sk nahradiť sumou „62 miliárd 667 miliónov 454 tisíc Sk“. Takisto odôvodnenie je také isté ako v predchádzajúcich dvoch návrhoch. Zvýši sa objem priamych platieb z navrhovaných 54 percent úrovne v krajinách Európskej pätnástky na 59 percent tejto úrovne. Takže sú tu v podstate dva pozmeňujúce návrhy. Jeden na dorovnanie priamych platieb v zmysle nášho uznesenia z roku 2003 na  65 percent a tie dva návrhy sú teda spôsoby úhrady potom, respektíve presunov medzi jednotlivými kapitolami a zároveň ten druhý návrh je do výšky 59 percent krajín Európskej pätnástky. Chcem vás, vážené kolegyne a kolegovia, požiadať o podporu, aby sme hľadali riešenie nielen preto, že máme petíciu od poľnohospodárov, aby sme túto otázku riešili, keďže to nebola ochotná riešiť vláda Slovenskej republiky, ale zároveň, aby sme aj zodpovedne k tejto oblasti pristúpili a hľadali riešenie tak, aby poľnohospodárstvo bolo ako sektor, ktorý si zaslúži našu podporu, našu starostlivosť, aby sme sa nesprávali k našim poľnohospodárom, tak ako sa správajú niektorí iní, ktorí nesedia v tomto parlamente. Ďakujem pekne za podporu. (Potlesk.)