I. Šulaj, poslanec: (2004-05-13):
Môj pozmeňujúci návrh. Paragraf 3 Založenie akciovej spoločnosti sa dopĺňa a celý paragraf znie: „Zakladateľom akciovej spoločnosti je štát, v jeho mene koná ministerstvo. Sídlom akciovej spoločnosti je Banská Bystrica.“ Doterajším sídlom štátneho podniku je Banská Bystrica. Mesto Banská Bystrica vytvorilo dobré podmienky na fungovanie sídla Slovenskej pošty, či už ako štátneho podniku, resp. novovytváranej akciovej spoločnosti. Záujmom vlády Slovenskej republiky je často deklarované posilňovanie vyrovnávania regionálnych ekonomických a hospodárskych disproporcií. Banskobystrický kraj je poznačený v súčasnosti vysokou mierou nezamestnanosti a najnižším počtom voľných pracovných miest. Predložený pozmeňujúci návrh predpokladá len ďalšie zotrvanie sídla Slovenskej pošty bez akéhokoľvek negatívneho vplyvu na ostatné regióny Slovenska. Ďalej mi dovoľte, aby som povedal zopár poznámok ohľadom daní. Táto novela zákona, ktorá rieši problematiku transformácie štátneho podniku na akciovú spoločnosť, bola prerokúvaná aj v našom finančnom, aj v rozpočtovom výbore, kde som sa pána štátneho tajomníka pýtal na daňové dosahy týkajúce sa celej tejto obchodnej, finančnej a daňovej transakcie. Vtedy mi bolo povedané, že ešte asi budú musieť zanalyzovať niektoré veci, tak som to ja osobne pochopil. Preto podporujem pozmeňujúci návrh, ktorý predložil pán kolega Jasovský, pretože si myslím, že rieši problematiku dane z pridanej hodnoty a môže riešiť aj problematiku štátnych finančných prostriedkov. Musíme si však uvedomiť, že existujú variantné riešenia a je teda a bolo treba pripraviť aj variantný dosah tejto transakcie na dane. V prvom prípade je to na daň z priadnej hodnoty, od 1. 5. 2004 platí novela zákona o dani z pridanej hodnoty, ktorá akúkoľvek zmenu vlastníckeho práva okrem vloženia časti podnikov rieši predmetom dane. To znamená, že ak pôjde o nepeňažný vklad, ktorý sa vloží do iného právneho subjektu, je potrebné, aby stará spoločnosť odviedla daň z pridanej hodnoty a nová spoločnosť, ak bude zaregistrovaná ako platiteľ dane z pridanej hodnoty, po určitom časovom období si uplatnila nárok na odpočítanie dane. Predpokladám, že to je prvý problém, ktorý rieši aj pozmeňujúci návrh pána Jasovského. Druhý problém, o ktorom sme my nehovorili, je problematika dane z príjmu právnických osôb. Tu existovali dva teoretické problémy, ktoré sa časovo vyvíjali. Ak nepeňažný vklad mal inú hodnotu ako účtovnú obstarávaciu hodnotu v mieste a čase, ktorá sa viedla v účtovníctve v konkrétnom dátume, tak do určitého obdobia sme takéto nadhodnotenie nepeňažného vkladu považovali za predmet dane z príjmu právnických osôb a vstupovalo do základu dane. Možnože pán minister asi vie, že ide už o inštitúcie, ktoré podobným charakterom boli transformované v rámci ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií, a tu vzniká otázka, či sa takéto skutočnosti dostali aj do základu dane a boli správne zdanené. Druhá vec je, a to je otázka roku 2004, ak sa nepeňažný vklad vkladá v inej hodnote, ako je zostatková alebo obstarávacia cena, ktorá je evidovaná v účtovníctve danej účtovnej jednotky, je otázka, či nová spoločnosť, do ktorej bol tento nepeňažný vklad vložený, môže odpisovať z daňovej stránky len v novonadobudnutej hodnote alebo len v hodnote, ktorá tvorila zostatkovú hodnotu vkladu v pôvodnej účtovnej jednotke. Predpokladám, že sme si mali dať odpoveď aj na takéto otázky v predchádzajúcom období, pretože toto sú majetkové a finančné vzťahy síce prevádzkovo-finančného charakteru, ale môžu mať podstatný vplyv na štátny rozpočet. Ja len predpokladám, že budú riešené v zmysle platných zákonov. Takže toľko asi k zákonu. Držím palce predkladateľom, aby všetky tieto finančné transakcie boli vykonané dobre a boli vykonané v súlade s tým, aby štát čo najmenej odviedol na daniach, pretože je to len prelievanie z jednej kapsy do druhej kapsy. Ďakujem za pozornosť.