Bittó Cigániková, Jana, poslankyňa NR SR (2022-12-19):
Ďakujem pekne. Ja skúsim byť naozaj veľmi stručná vzhľadom na to, že o piatej viem, že je grémium. Na tomto návrhu zákona mi v podstate vadia najmä, najmä systémové dve veci, a to je trošku úľava pri tom, keď Všeobecná zdravotná poisťovňa, pokiaľ sa dostane pod tú zákonom stanovenú nejakú sumu 16,6 mil. základného imania, vlastného imania, tak keď pod ňu klesne, čo značí, že teda nie je finančne zdravá, tak mala, v doteraz platnom zákone mala vlastne okamžite ukazovať ozdravný plán, mala ho vypracovať, mala vlastne svojmu akcionárovi, verejnosti a úradu pre dohľad, ktorý to mal riešiť, ukazovať, čo chce zlepšiť, aby už v dlhu nebola, aby bola finančne ozdravená. No a teraz sa to mení tak, že vlastne to bude musieť robiť iba raz za rok a vieme, že raz za rok nie je až taký problém to nejako posunúť, zaplatiť neskôr niečo a podobne, trošku si to upraviť. Jednoducho ja nerozumiem tomu, keď máme poisťovňu, ktorá je druhým alebo tretím nastratovejším štátnym podnikom, že ideme vlastne jej pomáhať, aby nemusela ani len vypracovávať ozdravný plán. Úplne rozumiem, že to robí problém, že mesiac čo mesiac, ale ten problém nie je, že musí vyrábať ozdravný plán, problém je, že ona je mesiac čo mesiac v strate, a preto musí vyrobiť ten ozdravný plán a treba tam taký manažment a také zmeny, aby tá poisťovňa v strate nebola. Nieže to budeme nejako kamuflovať. Čiže mám k tomuto pozmeňujúci návrh zákona, ktorý z tohoto zákona vlastne vyhadzuje to, aby ozdravné, aby ozdravný plán nemusela Všeobecná zdravotná poisťovňa robiť, ale naopak, musí teda vždy, keď sa dostane potom pod tú zákonom stanovenú hranicu, tak musí tento ozdravný plán vypracovávať a potom sa podľa neho chovať. A druhá vec, ktorá mi prekáža, je vlastne určenie zisku zdravotných poisťovní takým spôsobom, že, samozrejme, obmedzuje zisk, napríklad teda najmenšia poisťovňa by, teda deklaruje, že takýmto stano... takto stanoveným spôsobom by to pre nich bolo likvidačné, že jednoducho by nemohli tvoriť zisk, pretože ony ako najmenšia poisťovňa majú väčšie prevádzkové náklady, ktoré majú normálne oficiálne dovolené. Takže aj k tomuto mám pozmeňujúci návrh zákona. A čo je ešte najdôležitejšie, je to, že zároveň dávam pozmeňujúci návrh, ktorý zvyšuje, a to si myslím, že teda ocení, keby to vyšlo, aj ministerstvo zdravotníctva, ktorý zvyšuje stabilitu v sektore, a teda navrhujem 4,5 % za poistenca štátu. Chcem vás, vážení kolegovia, upozorniť, že ste dostali do svojich mailových schránok list od zdravotníckych organizácií, od poskytovateľov, ktorí vás prosia o podporu tohto návrhu preto, lebo 4,5 % za poistenca štátu je 54,50 mesačne, v súčasnosti platíme za svojich poistencov, dôchodcov, matky na materskej, invalidov, deti a tak ďalej platíme 32 eur ako štát. Sú to pritom skupiny, ktoré naozaj potrebujú najviac zdravotnej starostlivosti, zatiaľ čo napríklad v Českej republike platia 78 euro. A keď ste napríklad dobrovoľne nezamestnaný alebo živnostník, tak váš minimálny odvod musí byť okolo 84, vyše 84 euro. Pokiaľ ste zamestnaný, tak je to 200 euro, ale za tých, ktorí najviac potrebujú tú zdravotnú starostlivosť, za nich platíme 32 eur a potom to funguje tak, že no tak potom, jak si politici zmyslia práve, tak toľko pridajú. Pokiaľ by bolo stanovené 4,5 %, za čo sme viacerí spoločne bojovali, tak jednoducho tá, vie sa naplánovať tá stabilita v sektore, vie sa dopredu naplánovať tá zdravotná starostlivosť a veľmi by to sektoru pomohlo, preto sa prihovárajú aj Asociácia na ochranu práv pacientov, občianske združenie Slovenský pacient, Slovenská lekárska komora, Slovenská komora zubných lekárov, Slovenská komora sestier a pôrodných asistentiek, Slovenská komora medicínsko-technických pracovníkov, Asociácia súkromných lekárov Slovenskej republiky, Zväz ambulantných poskytovateľov, ktorý hovorí, že pokiaľ toto nebude splnené, budú musieť začať vyberať poplatky od pacientov, pretože jednoducho nemajú inú možnosť, nedostali pomoc ako nemocnice. Spoločnosť všeobecných lekárov Slovenska, Asociácia nemocníc Slovenska, Asociácia polikliník a zdravotných zariadení, Slovenská asociácia jednodňovej chirurgie, Asociácia slovenských kúpeľov, Slovenská lekárska únia špecialistov, Dôvera – zdravotná poisťovňa, Union – zdravotná poisťovňa. Všetci títo si návrh preštudovali a súhlasia s jeho znením. Je to nastavené tak, že 4,5 % v roku ´23 aj v roku ´24, pričom v roku ´24 si sadnú poskytovatelia s ministerstvom zdravotníctva, dajú dokopy kritériá, ktoré na začiatku dvadsiateho štvrtého roku stanovia a na konci dvadsiateho štvrtého musia dodržať. Tie kritériá môžu byť napríklad nejaké percen..., koľko perc..., aké percento objednaní bude, teda zo všetkých pacientov budú objednaní na termín, aké percento preventívok sa urobí, v akom termíne, čakačky a tak ďalej, toto všetko sa môže stanoviť a pokiaľ títo, pokiaľ sa to splní, tak budú mať ešte o pol percenta ako sektor navyše, čo je veľmi motivačné. Tam je najdôležitejšia nie tá suma, tá nie je taká veľká, tých pol percenta, ale tam je veľmi dôležité to, že ten sektor je motivovaný sadnúť si za jeden stôl a vymyslieť merateľné kritériá, ktoré na začiatku roka pomenuje, na konci roka sa urobí, to musia byť merateľné kritériá, urobí sa check, či to naozaj urobili, inak povedané, keď dávam peniaze ja ako štát, tak sa opýtam: Milé poisťovne, milí poskytovatelia, čo konkrétne za tieto peniaze dáte tým pacientom? A oni to teda takto spíšu pod vedením ministerstva. Pokiaľ by sa nedohodli, môže to samé ministerstvo zadať, ale je v ich záujme sa dohodnúť, aby to bolo splniteľné. Na konci roka, keď je to hotové, ešte je tam pol percenta navyše, tá motivácia sadnúť si za jeden stôl a rokovať a posúvať golfovou metódou rok čo rok tú službu pre toho pacienta je jednoducho obrovská. Takto isto som, sme napísali aj zisk zdravotných poisťovní, ktorý obmedzujeme podobne, ako je to v návrhu s tým ale, že to teda, že my neudávame, koľko presne treba minúť, lebo nie je problém stanoviť, musí sa minúť minimálne, ja neviem, aj 120 % viete minúť, pokiaľ dáte predražené zmluvy. Problém je nastaviť to tak, aby poisťovne tu chceli byť, boli a prípadne ešte aby to konkurenčné prostredie bolo zdravé. Čiže aj ten zisk sme nastavili spôsobom, že 1,5 % stabilných, plus maximálny zisk, plus 0,5 % opäť za prínos konkrétny pre poistencov. Čiže zasa sa to stanoví, zasa keď splníš, milá poisťovňa, na to ťa tu mám, pokiaľ sa o poistencov staráš tak, ako máš, tak nech sa páči. Pokiaľ ešte navyše a máš nejaké merateľné kritériá navyše, ktoré si splnil, splnila, tak budeš mať 0,5 % navyše, je to opäť motivácia robiť viac, ako je štandard. V takomto, takéto pôvodné znenie má aj pôvodný návrh zákona s tým ale, že ja tam nechávam prevádzkové náklady a ruším tú maximálnu sumu, ktoré treba meniť a to z toho dôvodu, aby to neškodilo tej najmenšej zdravotnej poisťovní, ktoré na trhu máme, lebo bolo by naozaj katastrofa, keby sme tu ešte zmenšovali počet poisťovní a zostala by nám tu vlastne iba všeobecná zdravotná a Dôvera, ktorej ten návrh nijak neškodí. Takže za mňa podávam pozmeňujúce návrhy, prvý pozmeňujúci a idem ich teda čítať. Prvý pozmeňujúci návrh poslankyne Národnej rady Slovenskej republiky Jany Bittó Cigánikovej k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 2581/2004 o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony, tlač 1217. 1. V čl. VI sa za bod 39 vkladajú nový 40. a 41. bod, ktoré znejú: „40. V § 12 ods. 1 sa za písmeno e) vkladá nové písmeno f), ktoré znie: „f) štát 5 % z vymeriavacieho základu, ak v odseku 4 nie je ustanovené inak,“. Doterajšie písmeno f) sa označuje ako písmeno g).“ „41. V § 12 sa dopĺňa odsek 4, ktorý znie: „(4) Sadzba štátu podľa odseku 1 písm. f) sa každý rok zníži o 0,5 percentuálneho bodu, ak všetky zdravotné poisťovne nesplnia kritériá kvality zdravotnej poisťovne49aa) aspoň na 80% v roku, ktorý dva roky predchádza kalendárny rok, na ktorý sa ustanovuje sadzba štátu.“ Poznámka pod čiarou k odkazu 49aa znie: „49aa) § 6ab, § 20b zákona č. 581/2004 Z. z. v znení zákona č. .../2022 Z. z.“ Nasledujúce body sa primerane preznačia. 41. bod nadobúda účinnosť 1. januára 2025, čo sa premietne do článku upravujúceho účinnosť zákona.“ 2. V čl. VI sa za pôvodný 40. bod, vkladajú nové body 41. a 42., ktoré znejú: „41. V § 13 odsek 13 znie: „(13) Vymeriavací základ štátu je 12-násobok priemernej mesačnej mzdy, ak v druhej vete nie je ustanovené inak. Vymeriavací základ štátu pre platbu poistného za osobu uvedenú v § 11 ods. 7, ktorá bola takouto osobou len časť rozhodujúceho obdobia, je pomerná časť vymeriavacieho základu podľa prvej vety prislúchajúca k počtu kalendárnych dní, počas ktorých bola osobou uvedenou v § 11 ods. 7.“ „42. V § 13 ods. 18 sa vypúšťa posledná veta.“ Nasledujúce body sa primerane preznačia. 3. V čl. VI sa za 42. bod vkladajú nový 43. až 45. bod, ktoré znejú: „43. V § 16 ods. 2 písmeno e) znie: „e) štát vo výške 1/12 sumy určenej zákonom o štátnom rozpočte na príslušný rok, ktorá sa rozdelí medzi zdravotné poisťovne podľa počtu poistencov oznámených podľa § 23 ods. 9 písm. c),“ „44. V § 16 ods. 2 písm. f) sa slová „písm. f)“ nahrádzajú slovami „písm. g)“.“ „45. V § 16 ods. 8 písm. c) sa slová „písm. f)“ nahrádzajú slovami „písm. g)“.“ Nasledujúce body sa primerane preznačia. 4. V čl. VI sa za 47. bod vkladajú nový 48. až 50. bod, ktoré znejú: „48. V § 19 odsek 21 sa slová „15. novembra“ nahrádzajú slovami „10. novembra“ a na konci tretej vety sa pripájajú tieto slová: „a suma získaná vynásobením vymeriavacieho základu a sadzby poistného štátu sa zaokrúhľuje na najbližší eurocent nahor.“.“ „49. V § 19 odsek 22 znie: „(22) Zdravotná poisťovňa, ktorej vznikol záväzok voči ministerstvu zdravotníctva na základe vykonaného ročného zúčtovania poistného plateného štátom, je povinná uhradiť vzniknutý záväzok ministerstvu zdravotníctva najneskôr do 31. decembra kalendárneho roka, v ktorom sa ročné zúčtovanie poistného plateného štátom vykonalo. Ministerstvo zdravotníctva, voči ktorému vznikla zdravotnej poisťovni pohľadávka na základe vykonaného ročného zúčtovania poistného plateného štátom, je povinné uhradiť pohľadávku príslušnej zdravotnej poisťovne najneskôr do 31. decembra kalendárneho roka, v ktorom sa ročné zúčtovanie poistného plateného štátom vykonalo.“ 50. V § 19 sa vypúšťajú odseky 23 až 26. Doterajšie odseky 27 až 29 sa označujú ako odseky 23 až 25.“ Nasledujúce body sa primerane preznačia. 5. V čl. VI 58. bode sa v § 38ezc dopĺňa odsekmi 3 až 5, ktoré znejú: „3) Ročné zúčtovanie poistného plateného štátom za rok 2022 sa vykoná v roku 2023 podľa § 19 v znení účinnom do 31. decembra 2022. 4) Od 1. januára 2023 do 31. decembra 2023 je sadzba poistného pre štát 4,5 % z vymeriavacieho základu. 5) Od 1. januára 2024 do 31. decembra 2024 je sadzba poistného pre štát 4,5 % z vymeriavacieho základu.“ Druhý pozmeňujúci návrh k rovnakému zákonu k tlači, teda k zákonu 581/2004, tlač 1217. 1. V čl. I 13. bod znie: „13. Za § 6a sa vkladá § 6aa, ktorý vrátane nadpisu znie: „§ 6aa Kladný výsledok hospodárenia zdravotnej poisťovne (1) Zdravotná poisťovňa môže nakladať s kladným výsledkom hospodárenia pri vykonávaní verejného zdravotného poistenia za podmienok ustanovených týmto zákonom. (2) Primeraný výsledok hospodárenia je súčet a) sumy 1,5 % z predpísaného poistného v hrubej výške a b) sumy určenej ako výsledok plnenia kritérií kvality zdravotnej poisťovne (ďalej len „kritériá kvality“) podľa § 6ab; takto určená suma nemôže byť vyššia ako 0,5 % z predpísaného poistného v hrubej výške. (3) Predpísané poistné v hrubej výške je úhrn predpísaného poistného zaúčtovaného v účtovnom období, v ktorom sa kladný výsledok hospodárenia vytvoril, podľa auditovanej účtovnej závierky. (4) Ak zdravotná poisťovňa dosiahne v účtovnom období kladný výsledok hospodárenia, ktorý je po zdanení a po vykonaní povinného doplnenia rezervného fondu (§ 15 ods. 5) (ďalej len „upravený výsledok hospodárenia“) vyšší, ako je primeraný výsledok hospodárenia podľa odseku 2, rozdiel medzi upraveným výsledkom hospodárenia a primeraným výsledkom hospodárenia použije zdravotná poisťovňa na tvorbu alebo doplnenie fondu kvality zdravia. (5) Prostriedky fondu kvality zdravia musí zdravotná poisťovňa použiť do dvoch rokov od skončenia účtovného obdobia, z ktorého rozdielu medzi upraveným výsledkom hospodárenia a primeraným výsledkom hospodárenia bol vytvorený, na úhradu a) liekov podľa osobitného predpisu,18ja) b) populačného skríningu a oportúnneho skríningu zameraného na zachytenie onkologickej choroby podľa osobitného predpisu,18jb) c) nákladov spojených s realizáciou činností pri preventívnych programoch alebo programoch zdravia 1. vykonávaných podľa tohto zákona alebo osobitného predpisu,18jc) ktorých cieľom je zlepšenie zdravia poistencov, zabránenie zhoršovania zdravia poistencov, alebo podpora zdravého spôsobu života poistencov, 2. zameraných na zvyšovanie kvality a efektivity poskytovanej zdravotnej starostlivosti, alebo d) zdravotných výkonov, ktoré nie sú uvedené v Katalógu zdravotných výkonov, a na ktorých úhradu udelil revízny lekár zdravotnej poisťovne predchádzajúci súhlas.18jd) (6) Ak v ktoromkoľvek z predchádzajúcich účtovných období nebol dosiahnutý primeraný výsledok hospodárenia, zdravotná poisťovňa môže v účtovnom období, kedy primeraný výsledok hospodárenia dosiahnutý bol, znížiť sumu pre doplnenie fondu kvality zdravia najviac do výšky 1,5 % z predpísaného poistného v hrubej výške, pričom už raz takto odpočítanú sumu nemožno použiť na zníženie sumy pre doplnenie fondu kvality zdravia opakovane.“.“ Poznámky pod čiarou k odkazom 18ja až 18jd znejú: „18ja) § 88 ods. 7 a 8 zákona č. 363/2011 Z. z. v znení neskorších predpisov. 18jb) § 2 ods. 7 písm. f) a g) zákona č. 576/2004 Z. z. 18jc) § 10 a 14 zákona č. 355/2007 Z. z. v znení zákona č. 306/2012 Z. z. 18jd) § 42 ods. 5 a 6 zákona č. 577/2004 Z. z.“ 2. V čl. I bode 14 sa slová „§ 6a“ nahrádzajú slovami „§ 6aa“ a slová „§ 6aa“ sa nahrádzajú slovami „§ 6ab“. 3. V čl. I 25. bod sa vypúšťa. Nasledujúce body sa primerane preznačia. 4. V čl. I v 26. bode § 15 ods. 1 písm. an) sa slová „§ 6aa“ nahrádzajú slovami „§ 6ab“. 5. V čl. I v 38. bode § 18 ods. 1 sa slová „§ 6aa“ nahrádzajú slovami „§ 6ab“. 6. V čl. I v 45. bode § 20b sa slová „(§ 6aa)“ nahrádzajú slovami „(§ 6ab)“. 7. V čl. I v 96. bode v § 86zm ods. 5 sa slová „§ 6a“ nahrádzajú slovami „§ 6aa“. 8. V čl. I v 96. bode v § 86zm sa vypúšťa odsek 6. 9. V čl. I 97. bod sa vypúšťa. Ďalší pozmeňujúci, predposledný, ale toto sú už veľmi krátke, upozorňujem, naozaj, že jedno a dvojriadkové pozmeňujúce návrhy. Čiže pozmeňujúci a doplňujúci návrh poslankyne Národnej rady Jany Bittó Cigánikovej k návrhu zákona, k zákonu č. 581/2004 Z. z., tlač 1217. V čl. V sa za bod 2 vkladá nový bod 3, ktorý znie: „3. V § 39b ods. 2 sa vypúšťa druhá veta.“ Tento bod nadobúda účinnosť 1. januára 2023, čo sa premietne do článku upravujúceho účinnosť. Nasledujúce body sa primerane preznačia. A posledný pozmeňujúci návrh k rovnakému zákonu 581/2004 Z. z., tlač 1217. V čl. 1 71. bod sa vypúšťa. Nasledujúce body sa primerane preznačia. Ďakujem veľmi pekne.