Ľ. Mušková, poslankyňa: (2004-12-08):
Vážení kolegovia, v mojom krátkom vystúpení chcem upriamiť vašu pozornosť na časť rozpočtu, ktorá sa dotýka hlavne kapitoly 6 a jeho dopadu na financovanie školstva a vedy. Skôr než sa vyjadrím k predloženému návrhu vládneho zákona, rada by som pánovi ministrovi, ale aj tu neprítomným pánom ministrom vlády pripomenula, že v materiáloch zverejnených Európskou úniou, ktorej sme aj my členmi, bolo prijaté stanovisko, že v oblasti vzdelávania by Európska únia mala do roku 2010 dosiahnuť tieto ciele: Zvýšenie výkonnosti a celkovej kvality vzdelávania, požiadavka, aby európske systémy vzdelávania a vzdelávacie inštitúcie predstavovali svetový vrchol, čo, žiaľ, ešte stále nie je čo do kvality a významu. Ďalej vzájomnú kompatibilitu európskych systémov vzdelávania, ktorá občanom Európy umožní ich plné využitie. Ďalej občania, ktorí získali kdekoľvek na území Európskej únie kvalifikáciu či vzdelanie, ich budú môcť efektívne využiť pre prácu či ďalšie vzdelávanie v rámci Európskej únie. Ďalej obyvatelia Európskej únie akéhokoľvek veku budú mať prístup k ďalšiemu vzdelávaniu. Ďalej Európa bude otvorene pristupovať k spolupráci na prospech všetkých geografických oblastí a mala by sa stať preferenčnou destináciou študentov a vedcov celého sveta. Tiež Lisabonská stratégia obnovy hospodárstva, sociálnej oblasti a životného prostredia z roku 2003 ešte prijala riešenie problému starnutia spoločnosti a zvýšiť výkonnosť výskumného potenciálu Európskej únie prostredníctvom výdavkov na výskum do roku 2010 na 3 % hrubého domáceho produktu. Po preštudovaní návrhu zákona o rozpočte na rok 2005 sa pripájam k stanovisku Odborového zväzu pracovníkov školstva a vedy na Slovensku, ktoré mi bolo poskytnuté a v ktorom sa uvádza, citujem: „V návrhu východísk rozpočtu verejnej správy na roky 2005 až 2007 za oblasť zamestnanosti sa uvažovalo nezvyšovať počet zamestnancov rozpočtových kapitol, racionalizáciu práce a vytváraním efektívnych organizačných štruktúr posilniť mzdový fond, posilniť odmeňovanie zamestnancov školstva racionalizačnými opatreniami v dôsledku neustáleho poklesu žiakov. Pri určovaní počtu zamestnancov je však pri zostavovaní rozpočtu potrebné brať do úvahy aj také skutočnosti ako napríklad zavedenie nových povinných predmetov ako etická výchova, výučba jazykov, informatiky a podobne, ktoré majú výrazný vplyv na počet zamestnancov a pridelenie školám adekvátne mzdové navýšenie. Rovnako je potrebné brať do úvahy zloženie obyvateľstva podľa národnostných menšín. Na Slovensku viac ako 10 % tvoria národnostné menšiny a preto treba brať do úvahy aj rozloženie škôl v pôsobnosti miest a obcí Slovenskej republiky, ale, samozrejme, aj postavenie menšinových okresov so slovenskou národnosťou. To sú tie regionálne špecifiká. Pri financovaní aj podľa normatívneho spôsobu je nevyhnutné dať do súladu školský zákon, zákon o školských zariadeniach a príslušné nariadenia a vyhlášky o možnosti a povinnosti deliť triedy z hľadiska bezpečnosti. Netreba zabúdať ani na morálnu otázku, že vzdelávanie je, ako to už bolo mnohými mojimi predrečníkmi povedané, najlepšou prevenciou pred nezamestnanosťou, ale najmä pred kriminalitou a podobne. Chcem tu upozorniť, budeme sa zrejme musieť tým zaoberať aj na školskom výbore, na podkritické financovanie centier voľného času, ktoré, obávam sa, v dohľadnej dobe sa dostanú do kolapsu. Treba ešte pripomenúť, že v roku 2005 až 2007 dôjde k zníženiu počtu zamestnancov v školstve približne o 3 %, pričom treba podporiť návrh ministerstva školstva, aby sa výraznejšie zvýšili platy zamestnancom regionálneho školstva od 1. 7. 2005 s tým, že sa posilní odmeňovanie mladých pedagógov, ale aj starším pedagógom sa musí kompenzovať a zlepšiť odmeňovanie oproti súčasnému stavu. Ak by sme porovnali plat učiteľov, tabuľku, žiaľ, tú som nedoniesla, ale chcem vám povedať len dva-tri údaje kde na základné školy priemer podľa OECD je na hodinu v dolároch 38, na Slovensku je to len 9, v Česku je to 21, ale v Nemecku napríklad 57. Na stredné školy podľa OECD 47, na Slovensku je to 10 a na vyššie stredné školy 54 podľa OECD, na Slovensku 10. Nechcem už povedať v Nemecku, kde je to až 74 dolárov na hodinu. V Programovom vyhlásení vlády Slovenskej republiky sa hovorí, že vláda bude zvyšovať prostriedky na vzdelanie tak, aby sa postupne priblížili k priemernej hodnote podielu HDP v krajinách Európskej únie. Návrh rozpočtu na rok 2005, ktorý schválila vláda Slovenskej republiky, uvažuje, že do školstva budú plynúť nasledovné prostriedky, a to z ministerstva školstva, z Európskej únie a agentúry na podporu vedy a techniky a ďalšie verejné a súkromné zdroje. Oproti východiskám, ktoré boli navrhnuté v marci roku 2004, sú navýšené finančné prostriedky. To chcem teraz skutočne oceniť, na regionálne školstvo aj na vysoké školy. Percentuálny podiel z HDP predstavuje 4,05 %. V tom sú zahrnuté verejné aj súkromné zdroje, ako som už povedala, z Európskej únie, aj zdroje agentúr. Tento percentný podiel z HDP však stále nenapĺňa Programové vyhlásenie vlády Slovenskej republiky a preto bude potrebné, aby sa postupne do roku 2007 toto vyhlásenie napĺňalo. To znamená, že sa tie prostriedky do školstva budú musieť navyšovať. Podľa správy OECD Slovensko je na chvoste krajín nielen v platoch učiteľov, ale aj vo výdavkoch na žiaka. Najnižšie je aj percento hrubého domáceho produktu, ktoré vydávame na vzdelanie. Priemer OECD je 6,2 %, Maďarsko má napríklad 5,2, Česko 4,6 a my len 4 %. Ak by sme si pozreli posledný výskum, ktorý u nás na Slovensku robilo tiež OECD, včera prebehla dosť negatívna informácia, lebo v medzinárodnom výskume bolo skonštatované, že vedomosti našich žiakov sú len na priemernej úrovni, že teda v schopnosti vzdelávať sa zaostávame. Ja si myslím, zaiste, že to nie je vinou žiakov. Však máme veľmi veľa príkladov, kde naše deti v zahraničí dokázali, že sú veľmi úspešné, ale problém je, myslím si, v systéme. Ako tu už bolo povedané, sú to teda predovšetkým nízke platy, preto odchádzajú kvalifikovaní, vzdelaní učitelia do iných sfér a, žiaľ, v mnohých školách učia nekvalifikovaní učitelia. A, samozrejme, nedostatok financií spôsobil aj to, že školy majú nedostatok financií na odborné učebne. Nemajú dostatok financií na pomôcky, nemajú dostatok financií na učebnice a tak ďalej. V neposlednom rade musím povedať, že je to aj zlá filozofia reformy, ktorá tvrdí, že tým, že ubúda žiakov, treba čo najviac vylučovať školy, čo najviac preplňovať triedy. Mnohí učitelia už dnes hovoria, že to už nie je vyučovanie, že to teda nie je individuálny vyučovací prístup ku každému jednému žiakovi, že dnes je to už o dozore. A nad tým sa treba skutočne zamyslieť, pretože o krátku chvíľu sa môže stať, že pri takomto výskume v budúcnosti budeme nie priemerní, ale absolútne podpriemerní, ako sme vo financovaní. To by som chcela dať osobitne do pozornosti pána ministra vlády, lebo, skutočne, táto vizitka z tohto výskumu je pre Slovensko nelichotivá. Na vysoké školy sa uvažuje pre rok 2005 so štátnym transferom pre verejné vysoké školy v objeme 10,7 miliárd slovenských korún, čo predstavuje nárast o 1,3 miliardy, to je o 13,3 % oproti roku 2004. V roku 2006 sa predpokladá zvýšenie finančného transferu vysokým školám na 1,9 miliardy a v roku 2007 na 12,7. Pre štátne vysoké školy sa uvažuje so štátnym príspevkom vo výške 1,2 miliardy. Na vysokoškolské vzdelanie bude v roku 2005 plynúť z verejných zdrojov 12,8 miliardy. Celkovo možno konštatovať - rozpočet rieši určité navýšenie rozpočtu. Napriek tomu treba povedať, že vzhľadom na predchádzajúce podfinancovanie školstva sú opäť vznesené z Odboru zväzu pracovníkov školstva a vedy pripomienky, že stále pretrváva v rozpočte nízky finančný podiel z HDP na školstvo a že z dôvodu približovania sa platov v školstve porovnateľným platom v národnom hospodárstve aj v roku 2006 a 2007 je potrebné zachovať dynamiku rastov minimálne na úrovni tohto roku, teda budúceho. Navrhujem preto nasledovné pozmeňujúce návrhy. Rozpočet nedostatočne vykrýva finančné prostriedky v kapitole súhrnný finančný vzťah k obciam a vyšším územným celkom. Konkrétne decentralizačnú dotáciu pre obce a vyššie územné celky v odvetví školstvo na zabezpečenie prevádzky škôl a školských zariadení a ich stavebné úpravy na predchádzanie haváriám. Taktiež sa javia ako nedostatočný na tovary a služby v kapitolách na zabezpečenie prevádzky škôl a školských zariadení v pôsobnosti krajských a obecných mestských úradov. Dlh rozpočtu je odborníkmi odhadnutý na sumu 500 miliónov slovenských korún. Preto žiadam svojim pozmeňujúcim návrhom v návrhu rozpočtu verejnej správy na rok 2005, aby sa záväzné limity dotácií obciam na rok 2005 príloha č. 5 v časti B dotácie na prenesený výkon pôsobnosti štátnej správy na obce sumu 250 miliónov slovenských korún dala do časti bežné výdavky pre ministerstvo školstva, školstvo. V časti záväzné limity dotácie vyšším územným celkom na rok 2005 príloha č. 5 v časti B dotácie na prenesený výkon v pôsobnosti štátnej správy na vyššie územné celky sumu 250 miliónov pre ministerstvo školstva. Zdôvodnenie. Rozpočet na rok 2005 je nedostatočný, nereflektuje pripravované zdraženie energií, vodného, stočného a tepla, ktoré sa pre budúci rok chystá, o ktorom všetci dobre vieme. A ak sa nezrealizuje tento pozmeňujúci návrh, vláda bude musieť opäť tento rok hľadať financie a oddlžovať malé školy, tak ako to robila v predchádzajúcich rokoch. My sme to vždy opakovane pri predkladaní rozpočtu hovorili. Žiaľ, mali sme vždy pravdu. Dal by boh, aby to teraz nebola pravda, ale bojím sa, že to bude, a preto vás prosím, aby ste tento môj návrh podporili. Môj ďalší návrh sa týka akadémie vied. Prihováram sa za prijatie a budem hlasovať za návrh navýšenia rozpočtu kapitoly 51 pre Slovenskú akadémiu vied, tak ako bol schválený na výbore pre vzdelanie, vedu, kultúru a šport v oblasti bežných výdavkov v kategóriách 630, 640 o sumu 78 320 000 korún na vykrytie zníženia výdavkov pre vedeckú grantovú agentúru ministerstva školstva a Slovenskú akadémiu vied a pre projekty medzinárodnej vedecko-technickej spolupráce, ktoré Slovenská akadémia vied úspešne rozvíja. Zdôvodnenie. Oproti roku 2004 bolo na rok 2005 v kategórii 630 tovarov, služieb a kategórii 640 bežné transfery, rozpočet Slovenskej akadémie vied znížený, čo výrazne naruší funkčnosť inštitúcie. Môj tretí návrh sa týka Matice slovenskej. Návrh výdavkov rozpočtovej kapitoly programovej štruktúry na roky 2005 - 2007 kapitoly 24 ministerstva kultúry, strana č. 143 program, poradové číslo Aa) 11, kód 08S010B podpora aktív Matici slovenskej. Navrhujem, aby sa výdavky pre Maticu slovenskú zvýšili zo 16 miliónov Sk na 22,2 milióna korún. Zdôvodnenie: Matica slovenská je už viac rokov z hľadiska príspevku výrazne poddimenzovaná. Tento príspevok od roku 1999 prudko klesá, pričom celkový pokles tvorí 85 %, čo je neporovnateľné s akýmkoľvek iným subsystémom v rámci štátneho rozpočtu. Navrhujem tiež, aby tento výdavok navýšenia o 6,5 milióna bol riešený úpravou v položke Rezerva vlády alebo zo všeobecnej pokladničnej správy, položka 723, transfery nefinančným právnickým osobám a tak ďalej. Dovoľte mi, aby svoje vystúpenie ukončila výzvou, ktorá tu už možno niekedy v minulosti odznela, ale ktorá nebola dostatočne akceptovaná. Chcem upozorniť, že vláda Slovenskej republiky by si mala uvedomiť, že najväčšie bohatstvo, ktoré máme, je v mladých ľuďoch, a už vôbec by nemala hazardovať s perspektívnym tvorivým potenciálom krajiny. Treba si pripomenúť, že v predchádzajúcom období bolo v programovom vyhlásení školstvo určené ako priorita, absolútna priorita a že sa vláda zaviazala zvyšovať podiel financovania celého školstva s vytvorením lepších podmienok pre štúdium čo najväčšieho počtu mladých ľudí. Ak chceme byť rovnocenným partnerom štátov Európskej únie, potom musíme sanovať finančný a morálny dlh, ktorý sa tu v minulosti, ale aj teraz vytvoril. Pri dnešnom demografickom vývoji sa nám celkom môže stať, že v tomto štáte zostanú po určitej dobe len starí ľudia alebo ľudia odkázaní v sociálnej sieti, pretože aj tí mladí ľudia, ktorí sú tu, alebo ktorí aj tu boli, odchádzajú. Skutočne, je to exodus, odchádzajú do zahraničia za štúdiom, ale aj za prácou a povedzme si, že mnohí z nich sa už do nášho štátu nevrátia. Ja by som len na záver poprosila o to, aby ste, vážení kolegovia, podporili moje návrhy, čím skutočne prispejete k riešeniu neuspokojivého stavu, ktorý na školách, ale aj v akadémii vied je, a naplníme tým požiadavky Európskej únie, ktoré som vlastne na úvod citovala. Ďakujem vám veľmi pekne za pozornosť.