Zemanová, Anna, poslankyňa NR SR (2017-09-12):
Dobré ráno prajem. Vážení kolegovia, kolegyne, pani podpredsedníčka, ďakujem pekne za slovo a dovoľte mi vyjadriť sa za poslanecký klub SaS k návrhu zákona o odpadoch. Pán minister, povedali ste, že je, bolo snahou novely zákona odbremeniť tisícky podnikateľov a živnostníkov od zbytočnej administratívy, sprehľadniť systém odpadov, ale taktiež ľudí motivovať viac odpad triediť, menej ho ukladať na skládky odpadov. Ambície veľké, avšak aj návrh zákona asi nebol jednoduchý, pretože k novele zákona prišlo zhruba 960 pripomienok, z toho 634 zásadných. Niečo sa podarilo dorokovať, ale iba 224 pozmeňujúcich bodov sa podarilo odstrániť. Ministerstvo pri príprave novely zákona deklarovalo veľké zmeny, ale realita sú kozmetické úpravy, technické zmeny s argumentom, že ihneď sa začne pracovať na novej, veľkej, zásadnej novele opäť. Ambície ministerstva pri príprave aktuálnej aplikačnej novely pohoreli v medzirezortnom pripomienkovacom konaní, pretože rezort si nedokázal obhájiť navrhované zmeny. Obhájiť si to nedokázali, pretože nikto nevie na ministerstve, ako z tejto zapletitej situácie von. Chýba jasná vízia, a preto sa len lepia drobné zmeny. Drobné zmeny, ktoré ale pozostávali v tomto návrhu len takmer z 226 bodov novely zákona. Pán minister, ja verím, že je to pre vás ťažké, lebo ako opozičný poslanec ste k tomuto zákonu dávali podnet na Ústavný súd, ktorý ešte vo veci nerozhodol, a teraz máte obhajovať a opravovať paškvil s názvom zákon o odpadoch. Najlepšie by ho bolo dať do koša a naozaj upraviť, urobiť nový zákon, jednoduchý, ľahký, čitateľný, pretože toto, čo máme na stole, je podľa mňa neaplikovateľné, nečitateľné a tým pádom nevykonateľné v praxi. Pozrime sa na to v nejakých detailoch. Napríklad samospráva. Začal platiť nový zákon o odpadoch. V starom systéme obce platili časť nákladov na triedený zber zo svojho rozpočtu, po novom všetky náklady majú uhrádzať organizácie zodpovednosti výrobcu. Separuje sa viac a primerane by mal sa znižovať objem komunálneho odpadu a logicky by obciam malo zostať viacej peňazí z vybraného miestneho poplatku za komunálny odpad a drobný stavebný odpad. Áno, je pravdou, že pribudli nové povinnosti, napríklad zavedenie zberu biologického rozložiteľného odpadu, ale neviem o tom, že by niektorá obec upravila svoj poplatok smerom dole. Práve naopak. V portáli Odpady robili prieskum, z ktorého vyplynulo, že žiadne mesto výšku poplatkov neznížilo. Naopak, uvoľnené prostriedky si ponechávajú na rozvoj odpadového hospodárstva vo svojich mestách a obciach, to znamená, že neprišlo k žiadnej motivácii občana, aby separoval viac, pretože len obec si vylepšila svoju finančnú situáciu. A to znamená, že jeden zo základných predpokladov zavedenej reformy financovania triedeného zberu spočíval v tom, že pôjde o presunutie priamych nákladov od občanov na výrobcov, teda s nulovým zvýšením celkových výdavkov na triedený zber. A tento zámer zrejme nevyšiel. Konštatujú, portál Odpady, že do systému sa tak nenápadne naliali ďalšie milióny. To by nebola až taká chyba, keby ten efekt aj v krajine bol lepší. Druhé zistenie je podobne pozoruhodné. Mestá totiž hromadne priznávajú, že výška vybraných poplatkov za komunálny odpad im nepostačuje pokryť celkové náklady na služby, ktoré z poplatku majú byť kryté. To znamená, že opäť túto službu dotujú. Pýtam sa, koľko vlastne stojí obec likvidácia odpadu. Kto to vie? No, takže prečo potom reálne nezdvihnú ten poplatok, aby tie peniaze boli jednoznačne určené, toto je na odpad, a nie nenápadne sa prelievajú z rozpočtov na jednu a na druhú stranu peniaze a ten efekt sa stále nedostavuje. No, takže poďme ďalej. Pán minister, najdôležitejšie zmeny, ktoré prináša aplikačná novela. Povedali ste, že odbremeníme malých podnikateľov od zbytočnej administratívy, pre podnikateľov, ktorí na trh dodajú menej ako 100 kg obalov či neobalových výrobkov. Po novom odpadne väčšina povinností výrobcov, vyhradených výrobcov ustanovených v zákone vrátane povinnosti uzatvárať zmluvu s organizáciou zodpovednosti výrobcov. Je tam len taká jedna drobnosť, no, musia sa jednorazovo zaregistrovať na ministerstve a viesť evidenciu, či skutočne vyprodukovali menej ako 100 kg a ohlasovať ročne tieto údaje. Má im to ušetriť náklady i administratívu. Neviem, pán minister, či ste túto agendu robili, ale rozhodne keď majú napriek tomu túto evidenciu viesť o tom, že vlastne nič neprodukujú, je to zbytočná šikana, načo je to dobré? Ani pri daniach, keď máte nulový príjem, nemusíte ohlasovať, že máte nulu, je to vaša povinnosť ohlásiť, ak niečo máte. Čiže ja by som tu navrhovala naozaj nechať to na zodpovednosť tých podnikateľov, keď má do 100 kíl, nemusí sa registrovať. Načo má ohlasovať niečo, načo má zaťažovať úrady? Ale, samozrejme, ak by klamal a mal viacej, tak za to by mal byť postihovaný. Pre zlepšenie podnikateľského prostredia by veľmi pomohlo zrušenie inštitútu splnomocneného zástupcu. Splnomocnený zástupca totižto umožňuje zahraničným subjektom vyhnúť sa plneniu povinností, pretože môže fungovať ako tzv. biely kôň, ktorý na seba stiahne zodpovednosť a následne zanikne. Vymáhanie povinností sa tým stane nevymožiteľné. Táto povinnosť je pre obaly neopodstatnená, pretože zodpovednosť za obaly je jasne definovaná v celom distribučnom reťazci. Ak si výrobca neplní svoje povinnosti vyplývajúce zo zákona, tak zodpovednosť za ich plnenie prechádza predsa na distribútora. Snažíte sa o vyšší prehľad a efektivitu, zefektívnenie celého systému odpadového hospodárstva. Avšak častou pripomienkou zo strany výrobcov bolo, že dostatočne nevidia do hospodárenia ich organizácie zodpovednosti výrobcov. Samozrejme, je vítaný zlepšený kontrolný mechanizmus, avšak nominácia štátu do OZV-čka je nadbytočná a zavádza politiku a nie odbornosť. Tu navrhneme aj pozmeňovák, aby tento bod bol z návrhu zákona vypustený. Sankcie. Samozrejme, zákon, ktorý nie je aj sankciovateľný za porušenia, je bezzubý. Avšak keď si pozriete ten váš návrh zákona, niekoľko strán odkazov na písmená a body, to je proste absolútna spleť, bludisko typu kto chce biť, palicu si nájde. Pretože to, aby nejaký podnikateľ, samozrejme, má dodržiavať zákon, ale ak si má pozrieť, teda, aha, dobre, tak čo s čím súvisí, aká sankcia, a má si to naštudovať, je to absolútne nečitateľné. Ale súhlasím s tým, že najväčším, jedným z veľkých problémom zákona o odpadoch je nedôsledná kontrola a jeho nedodržiavanie, resp. netrestanie jeho porušovania. Aj keď bude najlepší zákon na svete a štát bude zlyhávať v hlavnej úlohe kontroly a dodržiavania pravidiel, tak sa určite v triedení odpadu nezlepšíme. Je snaha zjednodušiť aj zber odpadových pneumatík, ktoré často končia naozaj voľne pohodené v prírode a predstavovali hrozbu pre životné prostredie, pretože často to bol práve ten základ tých čiernych skládok, pohodené pneumatiky, a malá kopa pýta viac. Snažíte sa upraviť zákon tak, aby nielen spätný zber bol u distribútorov alebo v servisoch, ale bol umožnený aj na zberných dvoroch alebo na iných určených miestach v obciach. Nie sú však nikde prepočítané náklady pre obce. Neviem, či toto je úplne tá najlepšia cesta, či naozaj nebolo efektívnejšie rokovať s distribútormi a výrobcami pneumatík o lepšej organizácii zberu, pretože toto bude len pohodlnejšia cesta práve pre týchto distribútorov a výrobcov, aby nemali starosť, ako sa bude robiť evidencia, s kým bude mať zmluvu obec. To sú veci, ktoré stále sú otvorené. Cieľom nového zákona o odpadoch bolo naštartovať triedený zber tak, aby sme menej odpadu skládkovali a viacej recyklovali. Nestalo sa tak a je to aj z dôvodu nerovnosti medzi organizáciami zodpovednosti výrobcov, čo ohrozuje fungovanie celého triedeného zberu v mestách a obciach. Inšpekcia životného prostredia, ktorá priamo spadá pod ministerstvo, napríklad nebola spôsobilá ani po siedmich mesiacoch rozhodnúť v konaní voči šiestim organizáciám zodpovednosti výrobcu, u ktorých existuje podozrenie, že porušujú zákon, čím podstatne ohrozujú triedený zber obalov na Slovensku. Ministerstvo si skomplikovalo prechod na nový zákon tým, že udelilo autorizácie a v podstate povolilo fungovanie OZV-čkám len veľmi formálne. Podmienkou na získanie autorizácie bolo, aby cez zmluvy s obcami dokázali vyzbierať a recyklovať dosť odpadu na to, aby zabezpečili výrobcom plnenie povinnosti recyklácie. Výrobcovia tak platia OZV-čky za to, že ich odpad pozbierajú a recyklujú. Avšak tým, že autorizáciu získali aj spoločnosti, ktoré mali uzatvorené zmluvy s veľmi málo obcami a tým mali limitovanú kapacitu odpadov pre výrobcov, pred výrobcami sa tvárili, že vyberú peniaze, avšak; tvárili sa, že majú zmluvy so stovkami obcí, kde dokážu vyzbierať a recyklovať dosť odpadu, aby si splnili povinnosti. Avšak tieto OZV-čky predávali čosi, čo nemali. A nemajú to ani doteraz. Je pozitívom novely, že ministerstvo navrhuje zavedenie, povinné prerozdeľovanie presahujúcich množstiev vyzbieraných obalov, čo určite pomôže k vyrovnaniu spomínanej nerovnováhy. To znamená, že veľké OZV-čky budú musieť ponúknuť prebytok z vyzbieraného odpadu a vytvorí sa tak možnosť, aby aj malé OZV-čky si splnili svoje povinnosti, ktoré vyzbierali od klientov, a budú môcť byť použité lepšie financie triedeného zberu. Tiež sa chcem vyjadriť aj k odpadu pri potravinárstve. Iste viete, že slovenskí potravinári sa vyjadrili negatívne a upozorňujú na dôsledky ďalších zmien v odpadovej legislatíve, ktorá výrazne negatívne zasiahne, môže zasiahnuť do ekonomiky potravinárskych podnikov. Odmietajú názor, a ja sa s tým stotožňujem, že táto novela bude mať pozitívny dopad na podnikateľský sektor. Práve naopak, pri potravinárstve sa dá očakávať ďalšie zníženie množstva slovenských potravín na pultoch obchodných reťazcov. Analýza vplyvov na podnikateľské prostredie je v návrhu zákona nedostatočná a v podstate sústreďuje sa len na niektoré oblasti. Chcem spomenúť aj jednu vec, ktorá sa týka lokality Nováky, kde bude musieť byť ukončená, odstavená do konca tohto roka výroba na transformáciu ortuti v prevádzke Nováky, kde bude táto odstávka prepočítaná na jednorazové náklady na podnikateľské prostredie jeden milión eur. Nie je známe, koľko tu bude pracovných miest, aký to bude mať celý dopad na prevádzku chemických závodov. Ešte sa chcem vyjadriť k pneumatikám. Pneumatiky, ktoré sú v pomerne veľkej miere dovážané zo zahraničia, nie sú len vyrábané na Slovensku, novela zákona môže dosť sťažiť túto situáciu. Napríklad v bode 53 v návrhu aplikačnej novely, kedy je zákaz prepojenia OZV-čiek na zahraničné subjekty, kde je nejasná formulácia, že čo je členský štát. Malo by byť jednoznačne napísané, že o čo ide, že mal by byť, či je členský štát niečo iné ako členský štát Európskej únie. Malo by dôjsť k zjednoteniu terminológie, aby bola táto definícia jednoznačná, pretože ak by to zostalo tak, mohlo by dôjsť k zúženiu zákazu prepojenia, čo vlastne by pre zahraničné subjekty nakladajúce s odpadom mohlo urobiť ťažkosti a iste to nebolo cieľom tejto novely. Takže tu by som bola rada, aby sa to zosúladilo a pri aplikačnej praxi nedochádzalo k mylnému výkladu. Pretože takýto zákaz by znamenal zánik väčšiny OZV-čiek na Slovensku, pretože tie sú často prepojené na zahraničné subjekty, keďže výrobcovia majú obchodné povinnosti prakticky vo všetkých členských štátoch. Taktiež bod 57 návrhu aplikačnej novely, kde sa hovorí o použití zisku OZV-čky povinnosťou použiť ho do konca nasledujúceho kalendárneho roka. Zamedzuje sa navrhovanou úpravou vytvoriť rezervy, ktoré sú základným predpokladom pre stabilný systém, ktorý by mohol umožniť lepšie OZV-čke fungovať v prípade neočakávaného výpadku finančných prostriedkov. To znamená, že bolo by dobré, aby sa umožnila vytvárať aj rezerva v prostriedkoch, financovaní. Bola by to, mala by byť minimálne vo výške ročných nákladov na jej činnosť. Čiže môžme sa o tom pobaviť, chceme v tomto bode pripraviť tiež pozmeňujúci návrh. Ďalším bodom je vlastne, čo sa týka pri pneumatikách hustota zbernej siete a povinnosť uzatvoriť alebo neuzatvoriť zmluvu. V § 70 sa udáva, že spätný zber odpadových pneumatík v rozsahu najmenej jedného distribútora pneumatík v každom okrese je potrebné „na základe zmluvy“. Bolo by potrebné, aby tam bolo napísané „písomnej zmluvy“. A ďalšia požiadavka, aby distribútor pneumatík bol, mohol uzatvoriť zmluvu bez ohľadu na odberateľsko-dodávateľský vzťah. Čiže tuto tiež máme pripravený pozmeňujúci návrh. Ešte ďalšia taká drobnosť. Sa vrátim do úvodu návrhu zákona, v § 3, kde sa hovorí o skladovaní výkopovej zeminy, kde definujete, že je to dočasné uloženie odpadu pred jej využitím na zásypové práce a terénne úpravy. V súčasnosti sme svedkami neuveriteľných záberov poľnohospodárskej pôdy bez súhlasu záberu PPF z titulu práve takéhoto nejakého skladovania, dočasného skladovania výkopovej zeminy. Tu by bolo potrebné previazanosť na zákony o pôde, aby takýto záber poľnohospodárskej pôdy na akože dočasné uloženie odpadu, voči ktorému mohutne protestujú ľudia, lebo sa koná v blízkosti sídel, je to ohromne prašná záležitosť. A zábery poľnohospodárskej pôdy aj s tým, že tieto výkopové zeminy sú často zamiešavané aj s rôznym iným odpadom, môžte sa ísť pozrieť kúsok vedľa letiska na tej ceste, keď pôjdete z Bratislavy do Ivanky. Čiže toto by som, tiež bolo dobré, keby ste sa na to pozreli a sa upravila táto časť tak, aby nemohlo dochádzať k zneužívaniu tohto inštitútu. V podstate to sú nejaké moje pripomienky, poznatky, ktoré som chcela opísať. Pripravíme nejaké pozmeňujúce návrhy. Ja verím, že tak ako aj v iných prípadoch niekde nájdeme spoločnú reč, lebo je to ťažká téma. Trošku politická, ale hlavne odborná vo vzťahu k životnému prostrediu. Takže napriek tomu, že ten zákon je ako taký celý zlý, je platný a účinný. Musíme sa s ním naučiť žiť a aspoň trošku, keď sa nám ho podarí vylepšiť, iste to bude lepšie. Ďakujem za pozornosť.