Jahnátek, Ľubomír, minister pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR (2012-10-25):
Ďakujem pekne, pán poslanec, za otázku. Kompromisný text, press v čl. 46/3 v návrhu nariadenia o rozvoji vidieka pre nasledujúce obdobie uvádza, že investície do zavlažovacích systémov sú oprávnené, len ak ide o dotknuté územie, tzv. plán manažmentu povodia, je to rámcová smernica o vode, notifikovaný Európskou komisiou. Vo všeobecnosti bola členskými štátmi prijatá koncepcia prepojenia podmienok pre investície do zavlažovania s podmienkami vykonávania rámcovej smernice o vode. Avšak vzhľadom na skutočnosť, že opatrenia identifikované v plánoch manažmentu povodia nie sú identické s opatreniami programu rozvoja vidieka, plán manažmentu povodia by mal identifikovať podmienky pre všetkých poľnohospodárov týkajúcich sa svojou činnosťou na danom území a nie individuálne podmienky pre každého poľnohospodára. V uvedenom zmysle by sa mal text nariadenia preformulovať. Európska komisia počas technických rokovaní diskutovala aj požiadavku zvýšenia efektivity využitia vody a podmienku zníženia spotreby vody v prípade investícií do modernizácie existujúcich zavlažovacích systémov. Táto otázka zostáva otvorená, keďže požiadavku zvýšenia efektivity využitia vody o 25% a požiadavku zníženia spotreby vody o 20 %, nie je možné dosiahnuť vo všetkých členských štátoch z dôvodu rozdielnych podmienok. Zvýšenie efektivity využitia vody a zníženie spotreby vody závisí nielen od typu závlahového systému, ale aj od typov pestovaných plodín. Okrem uvedeného z technických rokovaní vystali aj požiadavky na zvyšovanie energetickej efektivity investícií a požiadavky na podporu inštalácií na zadržiavanie vody. V prípade investícií do nových zavlažovacích systémov Európska komisia pôvodne navrhovala, aby ich výstavba bola oprávnená len pre nové členské štáty, to jest tie, ktoré nastúpili po roku 2004. Z technických rokovaní vyplynula požiadavka na zjednotenie podmienky pre všetky členské štáty. Podľa kompromisného textu budú investície do nových zavlažovacích systémov pri rozšírení zavlažovaného územia oprávnené, ak nebudú mať vplyv na tie vody, ktorých status nedosahuje úroveň dobrý. Druhou podmienkou je, aby analýza preukázala, že daný zavlažovací systém nebude mať výrazne negatívny dosah na životné prostredie. Uvedená podmienka by mala byť zakotvená priamo v texte nariadenia z dôvodu, že smernica o posudzovaní vplyvu na životné prostredie nevyžaduje posúdenie úplne každej investície. Otvorenou otázkou zostáva, či tieto podmienky uplatňovať na úrovni hydrologickej oblasti, alebo na úrovni poľnohospodárskeho podniku. Slovenská republika, ako prezentovala na zasadnutí SEA a Rady ministrov, zastáva názor, že uvedené podmienky by sa mali uplatňovať na úrovni hydrologickej oblasti. Objem finančných prostriedkov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky, ktorý bude možné použiť na podporu efektívneho zavlažovania v oblasti s prirodzene potenciálnou intenzívnou poľnohospodárskou výrobou, bude závisieť od definitívnych podmienok podporných mechanizmov v EÚ v oblasti rozvoja vidieka v rokoch 2014 až 2020, v oblasti investičnej rekonštrukcie, modernizácie, dostavby a novej výstavby závlahových zariadení. V súčasnosti v tejto oblasti prebiehajú rokovania a ministerstvo sa na nich aktívne zúčastňuje. V oblasti prevádzkových nákladov na dodávky závlahovej vody jednotlivým farmárom nie je v súčasnosti možné poskytovať podporu z podporných mechanizmov v rámci rozpočtu kapitoly ministerstva ani z podporných mechanizmov Európskej únie. Aj v rámci takto dohodnutých podmienok bude však rozhodujúci konkrétny rozsah záujmu agropodnikateľov o využitie závlah a tým aj o využitie disponibilných podporných mechanizmov. Skončil som.