Jurzyca, Eugen, poslanec NR SR (2016-10-14):
(Povedané súčasne s predsedajúcim.) Nenechal som si len... Ja nie, bez problémov. Pán minister, jednak sa prikláňam k tomu a podčiarkujem, čo tu povedali poslanci pán Galek a pán Mihál, že teda ak máme zlú reguláciu, tak s ňou niečo treba urobiť, nemať dve regulácie osobitné, zrejme nie celkom aj koordinované. A k ďalším myšlienkam nasledovne. Istoty, čo je doktrína vlády, sa znova dostávajú, tak ako som tu hovoril predvčerom, do rozporu s inou doktrínou vlády, a to je, berieme peniaze tam, kde sú. Znova vláda chce zobrať peniaze tam, kde sú. A berie istoty, vyzerá to tak, že len tým bohatým. Ale keď sa zoberú istoty investorom, tak to má fatálne, môže mať fatálne dôsledky pre celú ekonomiku aj pre zamestnanosť, pre obyčajných ľudí, pretože investície v dnešnom svete, ako sme už počuli v strede 90. rokov, mnohokrát ešte aj predtým od pána ministra Dlouhého ešte v Československu, investori sú plachá laň. Ako to vlastne funguje, to vyjednávanie s investormi? Na jednej strane vláda ich láka na tučné pomoci a na stimuly a hovorí im, príďte k nám, príďte k nám, uvidíte, ako u nás vám bude dobre. Na druhej strane ale vysiela signál, že už ste prišli? No však počkajte, my tu nie sme kolónia, my vás vyžmýkame. No, keďže vyjednávanie so zahraničnými investormi je, použijúc terminológiu z teórie hier, je opakovanou hrou, nie neopakovanou, tak sa jednoducho po čase tí investori prispôsobia. Vidia, že na Slovensko keď prídu, zainvestujú a náhodou, alebo nie náhodou, ale vytvoria nejaký väčší zisk, tak ten zisk im zoberieme. Čiže budú menej v budúcnosti chodiť na Slovensko, respektíve predraží sa ich vstup. Už Jaguar dostáva pomerne veľkú podporu, čiže takéto odvody budú mať negatívny dopad na lákanie ďalších investorov v budúcnosti a to bude mať nie krátkodobo, ale strednodobo a dlhodobo negatívny dopad aj na mzdy, aj na zamestnanosť na Slovensku. Okrem nižšej predvídateľnosti, a teda zníženia istôt pre investovanie na Slovensku, ma zaujala ešte diskriminácia toho návrhu. Je to návrh sektorový. Zavádza sa sektorová daň, a teda okrem toho, že súťažia podnikatelia v ekonomike vzájomne a vieme, aké sú výhody tej súťaže pre celú ekonomiku, tak aj sektory súťažia o zdroje. A pokiaľ jeden sektor zaťažíme vyššou daňou než iné sektory, tak je to problém. Navyše aj vnútri sektora pôsobí ten návrh diskriminačne, kde sú, budú zodvodované viac tie regulované subjekty, pričom v tom sektore môžu fungovať aj neregulované subjekty. A dokonca, dokonca je to podľa mňa tak napísané, že bude sa, zodvoduje sa subjekt, a to aj v prípade, že prestane s tou regulovanou činnosťou, subjekt, aj keby jeho tržby z regulovanej činnosti boli nulové, tak by mal byť zodvodovaný, ale bude zodvodovaný aj, samozrejme, keď budú nenulové, ale budú zodvodované aj tie neregulované činnosti v tom subjekte. Je, dobre hovorím? Zle? (Obrátenie sa na navrhovateľa.) Dobre, dobre, nechám sa opraviť, v pohode. Čiže, ešte by som chcel pripomenúť, že dotýka sa napríklad ten odvod aj odvetvia elektronických komunikácií a práve v tomto nás tie stredopravé a stredoľavé strany, nás troška rozdeľuje napríklad pohľad na tento problém. Vláda pod vedením SMER-u vytvorila na podporu elektronických komunikácií de facto nové ministerstvo. To je názor SMER-u na podporu elektronických komunikácií. Náš názor je taký, nevytvárať ministerstvo, ale nezdaňovať ich osobitnou daňou, lebo oni potom nebudú mať ten vzduch na ďalší rozvoj a potom budeme naozaj zaostávať v penetrácii internetu a v tom, ako sú využívané elektronické služby vlády. Dobre. Myslím si, že, a toto už tu bolo povedané, že zrejme ten návrh neprinesie očakávaný finančný efekt z dlhodobého hľadiska, lebo sú to väčšinou subjekty vlastnené štátom. A potom ešte všimol som si, že v medzirezortnom pripomienkovom konaní Republiková únia zamestnávateľov odhadla efektívne daňové zaťaženie spoločnosti, na ktoré sa odvod vzťahuje, na 25,4 percenta. Na to by tiež bolo dobré zareagovať. Ak je to tak, prevyšujeme európsky priemer, a to znamená, že už máme tieto subjekty zdanené viac než ostatní a to bude teda mať o to väčší negatívny dopad na budúce investície na Slovensku v týchto oblastiach, ale aj v iných, pretože ten signál sa bude šíriť aj mimo týchto sektorov. Ďakujem pekne za pozornosť.