K. Tóthová, poslankyňa: (2005-12-08):
Pán predkladateľ zastupujúci vládu, t. j. pán podpredseda vlády, označil rozpočet za dobrý, transparentný a lepší, ako boli rozpočty v minulosti. Nesúhlasím s ním celkom a posúďte, či tie skutočnosti, ktoré uvediem, sú znaky dobrého rozpočtu. Vychádzam zo samotnej predkladacej správy štátneho rozpočtu na rok 2006 pre úsek verejnej správy, kde sa konštatuje, že v rozpočte stanovený limit výdavkov, i napriek miernemu zvýšeniu, neumožňuje pokryť všetky potreby tohto úseku verejnej správy. Ja budem doslova citovať predkladaciu správu, to znamená, nebudú to moje úvahy, nebudú to moje kritiky, ale bude to stanovisko, ktoré prišlo do parlamentu v písomnej podobe. Dovolím si v stručnosti uviesť, ktoré položky, resp. ich finančné pokrytie nie je úplne zohľadnené v požadovanom rozsahu v rozpočte. Po prvé, nie je pokrytá potreba vecných výdavkov na prípravu konania volieb, a to do Národnej rady Slovenskej republiky a samosprávy v obci. Opakujem, nie je v plnej miere pokryté, nie sú pokryté finančné výdavky na vecné otázky týchto volieb, ktoré musia prebehnúť a prebehnú budúci rok. Ďalej, nie je pokrytá potreba zvýšenia mzdových nárokov, platových nárokov, služobných príjmov, ktoré vyplývajú z prijatých právnych predpisov, a to u pracovníkov ministerstva vnútra, civilnosprávny úsek, pracovníkov štátnych archívov, pracovníkov krajských a obvodných úradov, príjmy v Hasičskom a záchrannom zbore. Nie sú zohľadnené finančne zvýšené počty príslušníkov Hasičského a záchranného zboru, čo bolo odsúhlasené, myslím, vládnym uznesením, dokonca aj právnymi predpismi. V navrhovaných limitoch nie sú zahrnuté zvýšené hodnostné príplatky príslušníkov Hasičského a záchranného zboru. K tomu sme predsa prijali právny predpis, čiže tieto finančné náklady sú nárokové. Ďalej, nie sú plne pokryté mzdové prostriedky Úradu civilnej ochrany. Ďalej, v rozpočte nie sú finančné prostriedky v plnom pokrytí za dane, zvýšené dane z nehnuteľností, ktoré bude musieť ministerstvo vnútra platiť na základe zákona o miestnych daniach a miestnych poplatkoch za komunálne odpady. Ďalej, nájom nebytových priestorov, ktorý v tých zmluvách, ktoré končia budúci rok, už sú signály, že tento nájom vzhľadom na voľnú tvorbu nájomného sa bude zvyšovať, obdobne nie sú rezervy na toto zvýšenie. Ďalej, nie sú financie na pokrytie prípadných súdnych výhier súdnych sporov v tých prípadoch, kde obce žalujú štát za neposkytnutie dotácií, poprípade oddlženia niektorých nehnuteľností, poprípade platieb na dané nehnuteľnosti. Keďže je veľmi pravdepodobné, že súdne spory budú vyhraté, preto je želateľné a bolo by nutné, aby v rozpočte boli na to poskytnuté, rezervované finančné prostriedky. Ďalej, je veľmi pre mňa zarážajúce, že som nenašla, a prosila by som pána ministra, keby ma vo svojom vystúpení informoval, kde sú zakomponované prostriedky na protidrogový boj príslušníkov ministerstva vnútra. Nikde som takéto prostriedky nenašla. Ďalej, je pre mňa zarážajúce, že nie sú prostriedky na realizáciu Programu ďalšieho rozvoja ochrany obyvateľov proti chemickým zbraniam. To nie je môj subjektívny názor, to je uvedené v predkladacej správe k spomínanému rozpočtu, ktorý som uviedla. Ako posledné by som chcela uviesť, že nie sú rozpočtované prostriedky na protispoločenskú prevenciu. My sme nedávno v parlamente prijali Trestný zákon a Kódex trestného procesu. To sú základné právne predpisy na právnu represiu proti zločinnosti. Ale prostriedky na prevenciu zločinnosti, na prevenciu spoločensky nebezpečného konania niet podľa mňa v rozpočte financií. Je predsa zarážajúce, že, citujem, v roku 2003 na jedného obyvateľa bolo 7,40 Sk počítané, pripadalo na sumu, ktorá bola v štátnom rozpočte na zabezpečenie prevencie. Ďalej v roku 2004 to bolo už len 4,30 Sk na jedného obyvateľa, v roku 2005 to bolo len 3,20 Sk na jedného obyvateľa. A mám otázku: Koľko je to v roku 2006? Pri štúdiu príslušných materiálov som nenašla financie, ktoré by som si takto proporčne podelila na jedného obyvateľa, ktoré vydáme zo štátneho rozpočtu na boj s kriminalitou, teda na prevenciu. Pán podpredseda vlády, nám kriminalita, hlavne jej brutalita, rastie. My predsa musíme prevenčne pôsobiť, musíme vytvárať prevenciu a tá prevencia musí byť finančne pokrytá. V štúdiách, ktoré sa robia vo svete, sa už jasne preukázalo, že financie vynaložené na prevenciu sú oveľa účelnejšie ako financie, ktoré sa vynakladajú na represiu. Medzinárodný odborný seminár, ktorý sa konal na tému „Cena zločinu“, tento seminár sa konal v roku 2004 v Helsinkách, poukázal na to, že v Európe sa málo prepočítava, koľko stojí vlastne a koľko nákladov sa vynakladá na boj so zločinnosťou a na prevenciu kriminality. I keď neexistujú podrobné štatistiky trestnej činnosti a ceny zločinnosti, určité pokusy urobila Veľká Británia, Fínsko a Portugalsko. Je jasné, že výdavky na políciu, súdy, väzenie, ako aj ďalej výdavky, na ktoré sa fiktívne vypočítajú zničené životy, sú veľmi vysoké a oveľa vyššie, ako sa predpokladali. Veď na Slovensku iba jeden väzeň ročne stojí 318-tisíc korún. Máme vo väzniciach v roku 2005 10 300 väzňov, to je vyše 3 mld. korún. Pán podpredseda vlády, a my nedávame financie aspoň, opakujem, ja som ich v rozpočte nenašla, na prevenciu. Veľmi ma zaujíma, koľko to je, keďže je výrazne klesajúci trend počas fungovania tejto vlády, financií, ktoré sa vynakladajú na prevenciu. Ja som pred chvíľou aj uviedla, ako výrazne tieto financie klesali, pričom skutočne ani masovokomunikačné prostriedky, elektronické médiá nebojujú proti zločinnosti, práve naopak, vysielané programy veľmi veľa násilia majú, veľmi veľa podnetov na páchanie ďalšej trestnej činnosti. Ale to by bola diskusia o inom a nie o štátnom rozpočte. Jednoznačne, pán podpredseda vlády, by som chcela od vás počuť odpoveď, prečo tento štátny rozpočet nepokrýva tie zložky, ktoré som uviedla, teda nepokrýva ich v plnom rozsahu, to znamená, že sú tam nepokryté zložky. A to znamená, že tento štátny rozpočet tak môže vydržať do septembra, októbra. To znamená maximálne do toho októbra, možno aj kratšie, to znamená, že je to štátny rozpočet na pokrytie funkčného obdobia tejto vlády – a čo potom? Ďalej by som rada počula vašu odpoveď, koľko dáme v tomto štátnom rozpočte na prevenciu zločinnosti, na boj s drogovou činnosťou, čo sú skutočne veci, ktoré nemožno opomenúť. Vy mi vo svojom vystúpení môžete povedať, vážená pani poslankyňa, rozpočet nie je gumový. Každý vystupuje a hovorí, treba dať na tieto položky, treba dať na školstvo, treba dať na zdravotníctvo a málo hovoríme odkiaľ, resp. ak máte požiadavku presunúť financie alebo ich niekde zvýšiť, tak povedzte odkiaľ. Vážený pán podpredseda vlády, ja sa vám pokúsim povedať odkiaľ. Nuž z prebujneného štátneho aparátu. Pominiem početnosť ústredných orgánov štátnej správy a veľmi názorne vám poviem, ako za posledné obdobie vzrástla početnosť štátnych orgánov, t. j. na miestnej úrovni, t. j. miestnych orgánov štátnej správy. Pred vašou reformou bolo 8 krajských úradov a 79 okresných úradov plus finančné správy, colnice, banské úrady, ktoré teraz taktiež existujú. Ale namiesto integrovanej miestnej sústavy okresných úradov, ktorých bolo 79, ste vytvorili nespočetný počet ďalších špecializovaných orgánov. Ja si vám dovolím veľmi stručne povedať, čo tvorí miestnu štátnu správu. Miestnu štátnu správu tvorí 8 krajských úradov a 50 obvodných úradov, 8 krajských stavebných úradov, ďalej 8 krajských úradov životného prostredia a 46 obvodných úradov životného prostredia, ďalej 8 krajských pozemkových úradov a 46 obvodných pozemkových úradov, 8 krajských lesných úradov a 39 obvodných lesných úradov, ďalej 8 krajských úradov dopravy a 46 obvodných úradov dopravy, ďalej 8 krajských školských úradov a 45 územných úradov sociálnych vecí, 8 katastrálnych úradov. Všetko toto dohromady je 481 úradov, t. j. 481 miestnych úradov štátnej správy. Vážený pán podpredseda, namiesto 8 krajských úradov a 79 okresných úradov máme 481 samostatných úradov, pričom neuvádzam, že niektoré z týchto úradov majú svoje detašované pracoviská. Potom by čísla enormne ešte vystúpili. K tomu treba pripočítať 8 vyšších územných celkov a 2 926 obcí, na ktoré bol prenesený výkon štátnej správy, čo znásobuje početnosť pracovníkov, ktorí na nich pracujú. Logika veci, aspoň moja logika pracovníka v oblasti správneho práva, ktorý sa dlhé roky zaoberá miestnou štátnou správou, by znamenala, že ak prenesiem určitý výkon štátnej správy na samosprávu, potom miestna štátna správa sa mi musí scvrknúť. Za tejto vlády zo 79 okresov a 8 krajov sa rozmnožili miestne orgány na 481 subjektov miestnej štátnej správy! Nuž, vážení prítomní, tam sú veľké financie, tam idú prostriedky, ktoré by mali ísť na oveľa zmysluplné položky, a to na školstvo, sociálne veci, zdravotníctvo, a ako som ja v úseku verejnej správy, teda civilnosprávneho úseku ministerstva vnútra, poukázala na boj s kriminalitou, na prevenciu a na boj s drogovou závislosťou. To by naša spoločnosť potrebovala a tam by mali ísť tieto prostriedky. Vychádzajúc z uvedeného nemôžem s takýmto štátnym rozpočtom súhlasiť, tak ako nesúhlasím aj s riadením, ktoré dospelo k takejto početnosti štátnych úradníkov, molochu štátnej správy. A preto tento rozpočet, tak ako moji kolegovia z Ľudovej strany – Hnutie za demokratické Slovensko, nepodporím. Ďakujem za pozornosť.