J. Rusnák, poslanec: (2001-11-08):
dovoľte mi, aby som vystúpil so spoločnou správou z poverenia  gestorského výboru - výboru pre hospodárstvo, privatizáciu a pod-nikanie. Rozprava v gestorskom výbore bola veľmi zaujímavá, pretože ide o veľmi zaujímavú tému, o ktorej hovoril v úvode minister. Spoločná správa výborov Národnej rady Slovenskej republiky k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 254/1994 o Štátnom fonde likvidácie jadrovoenergetických zariadení a nakladaní s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnymi odpadmi v znení zákona č. 78/2000 Z. z. a ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 544/1990 Zb. o miestnych poplatkoch v znení neskorších predpisov v druhom čítaní. Národná rada Slovenskej republiky uznesením č. 1620 z 3. októbra 2001 pridelila vládny návrh zákona na prerokovanie s termínom do 5. novembra 2001 výborom: Ústavnoprávnemu výboru Národnej rady Slovenskej republiky, Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre financie, rozpočet a menu, Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre verejnú správu, Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre životné prostredie a ochranu prírody, Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie. Ako gestorský výbor určila Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie na vypracovanie spoločnej správy o výsledku prerokovania v lehote do 16. októbra 2001. Uvedené výbory prerokovali pridelený návrh a gestorský výbor prerokoval a schválil podľa § 79 ods. 4 rokovacieho poriadku spoločnú správu výborov Národnej rady Slovenskej republiky uznesením č. 658 zo 6. novembra 2001. Iné výbory Národnej rady Slovenskej republiky návrh neprerokovali. Gestorskému výboru do začatia jeho rokovania neoznámili poslanci, ktorí nie sú členmi výborov Národnej rady Slovenskej republiky, uvedených v uznesení Národnej rady Slovenskej republiky, svoje stanoviská podľa § 75 ods. 2 rokovacieho poriadku. Výbory Národnej rady Slovenskej republiky, ktorým bol pridelený vládny návrh zákona na prerokovanie, zaujali stanoviská, ktoré sú uvedené v časti III. Keďže spoločnú správu ste dostali písomne, tak nebudem tento návrh podrobne uvádzať. Z uznesení výborov Národnej rady Slovenskej republiky, uvede-ných v bode III tejto správy vyplývajú tieto pozmeňujúce návrhy a doplnky, ktoré sú tu uvedené, keďže sú uvedené písomne, postup je z mojej strany obdobný ako pri III. Gestorský výbor odporúča o návrhoch výborov Národnej rady Slovenskej republiky, ktoré sú uvedené v spoločnej správe, hlasovať takto: o bodoch 1, 3, 4, 5, 6 a 7 hlasovať spoločne s návrhom schváliť, o bode 2 hlasovať s návrhom neschváliť. Zároveň mám poverenie na tretie čítanie. Končím týmto a prosím vás, pán predsedajúci, aby ste otvorili rozpravu. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem, pán poslanec. Prosím, aby ste zaujali miesto pre spravodajcov. Otváram rozpravu o tomto bode programu. Písomne je prihlásený pán poslanec Juriš. Zároveň sa pýtam, kto sa hlási do rozpravy aj ústne, nech to môžeme uzavrieť. Pán poslanec Bohunický, pán poslanec Köteles. Ešte niekto sa hlási do rozpravy ústne? Nie. Uzatváram možnosť prihlásiť sa do rozpravy k tomuto bodu programu ústne. Dávam slovo poslancovi Antonovi Jurišovi. A. Juriš, poslanec: Vážený pán predsedajúci, vážený pán mi-nister, vážené kolegyne a vážení kolegovia, máme pred sebou novelu zákona o Štátnom fonde likvidácie jadrovoenergetických zariadení a nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnymi odpadmi. O tom, že je to veľmi dôležitý návrh novely zákona, hovorí aj to, že je to jeden z fondov, ktorý vláda navrhla ponechať aj v budúcnosti, jediný z fondov, ktorý vláda navrhla ponechať aj po pretransformovaní ostatných fondov. Tento fond má na starosti jednak nazbierať finančné prostriedky na likvidáciu jadrovoenergetických zariadení, po druhé má na starosti likvidáciu vyhoretého paliva, skladovanie a aj ostatné rádioaktívne odpady, čo je z nemocníc a z iných výskumných ústavov a podobne. Tento fond má svoju príjmovú a výdavkovú časť. Príjmová časť je jednoznačne postavená na výrobe elektrickej energie v jadrovoener-getických zariadeniach. Doteraz sa platilo od vyrobeného množstva elektriny, teraz je tam navrhovaný aj stály poplatok za určitý zdroj a plus znížený poplatok za vyrobenú elektrickú energiu, za predanú, aby som správnejšie povedal. Trochu mi prekáža v novele, že sa v nej hovorí o precíznom a presnom stanovení, ale nezdá sa mi to v § 10d ods. 2, ktorý hovorí, že základná sadzba je najviac 0,04 Sk za meter územia. To môže byť aj jeden halier, to nemusí byť 4. Najviac. Čiže tam je to také veľmi neisté. Kto bude určovať, koľko to bude? Čiže toto sa mi zdá ako nie celkom dobré v návrhu zákona. Viem, že časom by sa to malo upraviť, lebo bude inflácia, ktorá je menšia či väčšia, ale nejaká vždy je. A myslím si, že by to tam malo byť precíznejšie postavené. No mojím pozmeňujúcim návrhom je, aby sa zmenili niektoré články, ktoré nie sú síce podstatné, ale hovoria o chode tohto fondu. Mám pozmeňujúci návrh, ktorý prečítam. V článku 1 novelizačný bod 4 znie: V § 2 ods. 4 znie: „Rada má 7 členov, z ktorých a) 4 vymenúva a odvoláva minister, najmä odborníkov z oblasti jadrovej energetiky, zdravotníctva, štátnej správy a samosprávy, pričom jeden musí byť zástupcom mimovládnych organizácií pôsobiacich v oblasti jadrovej energetiky”, myslí sa tým minister hospodárstva, v tomto zákone je to jednoznačné, „b) 2 vymenúva a odvoláva minister životného prostredia Slovenskej republiky z odborníkov z oblasti ochrany životného prostredia, c) 1 vymenúva a odvoláva minister financií Slovenskej republiky z odborníkov z oblasti ekonomiky a financií”. Odôvodnenie. Problematika, na riešenie ktorej je fond vytvorený, má závažný celospoločenský a zjavne aj medzirezortný charakter. Okrem ministerstva hospodárstva sa výrazne dotýka predovšetkým oblasti pôsobnosti ministerstva životného prostredia, dosah na životné prostredie, a Ministerstva financií Slovenskej republiky, čerpanie prostriedkov zo štátneho rozpočtu. Vládny návrh novely zároveň navrhuje rozšírenie kompetencií fondu aj na problematiku obcí a v samosprávnych krajoch, v regiónoch jadrových zariadení. V záujme celospoločensky prospešného rozhodovania o veľkých objemoch finančných prostriedkov fondu je nevyhnutné, aby sa tak dialo jednak za účasti všetkých kompetentných rezortov a zainteresovaných subjektov a tiež pod verejnou kontrolou. Na objektívne hodnotenie potreby poskytovania finančných prostriedkov z fondu je preto nevyhnutné zabezpečiť vyvážené personálne zastúpenie týchto subjektov v Rade fondu, a to je rozložením kreatívnej právomoci rady na viaceré zainteresované rezorty. Bod 2. V článku 1 sa za novelizačný bod 4 vkladá nový novelizačný bod, ktorý znie: „(5) V § 2 sa ods. 5 vypúšťa, doterajší ods. 6 sa označuje ako ods. 5”. Nasledujúce novelizačné body sa prečíslujú. Odôvodnenie: nakoľko počet členov Rady fondu sa ustanovil v predchádzajúcom bode, je potrebné vypustiť z textu zákona ods. 5, ktorým sa počet členov Rady fondu ustanovoval. Bod 3. V článku 1 sa v pôvodnom novelizačnom bode 6 číslica „6,8” nahrádza číslicou „12”. Toto je najdôležitejší a závažný bod. Prečo? Odôvodnenie. Zo správy o hospodárení a činnosti Likvidačného fondu predloženej na rokovanie vlády v júli 1999 vyplýva, že výdavky fondu v najbližších 30 rokoch majú dosiahnuť sumu 106 mld. Sk. Ako však bez výnimky ukazuje doterajšia prax u nás, aj v zahraničí, pôvodne odhadované náklady na činnosti jadrovej energetiky sa v štádiu ich realizácie výrazne až niekoľkonásobne zvyšujú. Je preto oprávnený predpoklad, že uve-dený odhad výdavkov fondu je podcenený. Doterajšia výška príspevkov do fondu bola 10 % z predanej ceny elektriny, mala pokryť iba necelých 52 mld. Zavedenie novej, predkladateľom navrhovanej metodiky výpočtu príspevku uvedený objem príspevkov  sa navýšil nepatrne, čo znamená, že odvody jadrových elektrární do fondu v súčasnej výške zjavne nepokryjú ani len polovicu nutných výdavkov. Pritom zodpovednosť za likvidáciu jadrovoenergetických zariadení a nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnymi odpadmi by mala zostať v prvom rade na prevádzkovateľovi tohto jadrového zariadenia, nie na štátny rozpočet. Zvýšenie odvodu zo 6,8 % na 12 % v časti, ktorá vychádza z predajnej ceny, sa preto javí v súčasnosti ako nevyhnutné a zároveň aj únosné. Bod 4. V článku za pôvodný novelizačný bod 9 sa vkladá nový novelizačný bod, ktorý znie: V § 5 ods. 9 sa na koniec vkladá veta: „Minister najmenej jedenkrát ročne zverejňuje vo Vestníku Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky správu o hospodárení fondu”. 	Odôvodnenie. Nakoľko fond disponuje verejnými zdrojmi určenými na riešenie závažného celospoločenského problému s mimoriadnymi negatívnymi dosahmi na zdravie, bezpečnosť, ekonomiku, životné prostredie, ľudí, je transparentnosť a verejná kontrola vynakladania nemalých finančných prostriedkov fondu nevyhnutnosťou. Ďakujem, skončil som. I. Presperín, podpredseda NR SR: Faktická poznámka, pán poslanec, k vystúpeniu? Jedna faktická poznámka - pán poslanec Bohunický, nech sa páči. P. Bohunický, poslanec: Ďakujem pekne. Pán poslanec Juriš, ja by som sa dotkol problematiky toho koeficientu 6,8 na 12. Neviem, či ste túto problematiku riešili s výrobcami a či nehájite úzko pohľad životného prostredia. Pretože ak by sme takto zvýšili fond, tak by sme vlastne elektráreň mohli odstaviť už teraz, a potom by nevytvorila vlastne žiadne zdroje na napĺňanie Štátneho fondu likvidácie jadrovoenergetických zariadení. Mne sa zdá, že to číslo ste urobili od boku, bez akejkoľvek ekonomickej rozvahy, a preto by som neodporúčal takéto číslo jednoducho predkladať. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem pekne. Ďalej v rozprave vystúpi pán poslanec Bohunický, po ňom pán poslanec Köteles. (Hlas z pléna.) Pardon, ešte bude reagovať pán poslanec Juriš. Nech sa páči. A. Juriš, poslanec: Ja tu neobhajujem nikoho iného ako občanov tejto krajiny. Jedna záležitosť, ani nie životné prostredie, ale to životné prostredie je pre ľudí tejto krajiny... (Rušenie mobilným telefónom.) I. Presperín, podpredseda NR SR: Prosím, aby ste vypli mobilné telefóny, ktoré máte zapnuté, lebo sa tu nedá rokovať, páni. Pán poslanec, môžete vystupovať v rozprave. Pán poslanec Bohunický, máte slovo. A. Juriš, poslanec: No ale ja som ešte nemohol dohovoriť. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ešte nie? Tak ale ja ťa neruším. Nerozprávaš ďalej, tak neviem, či chceš rozprávať, či nie. Prosím, poďme ďalej. A. Juriš, poslanec: Čiže nezastupujem tu nikoho iného ako občanov. Bolo povedané veľmi jednoznačne, že fond pri tomto napĺňaní nebude mať ani polovicu pri potrebe likvidácie odpadu a jadrovo-energetických zariadení. Kto to bude potom platiť? Spotrebujeme elektrickú energiu a naše deti a vnuci, nech to platia. Myslím si, že to nie je spravodlivé. A tých 6,8 na 12 to je fakticky len 5,2 haliera na jeden kW. Myslím si, že keby sa o to zvýšila cena elektrickej energie, nikto neskrachuje o 5,2 haliera na jeden kW a naplní sa fond tak, aby sa z väčšej časti mohla pokryť likvidácia týchto zariadení a starostlivosť o vyhoreté jadrové palivo. Bude potrebné budovať úložisko, to úložisko bude potrebné strážiť, a to bude ohromne mnoho rokov. I. Presperín, podpredseda NR SR: Nech sa páči, pán poslanec, máte slovo v rozprave. P. Bohunický, poslanec: Pekne ďakujem. Vážený pán podpred-seda, vážení páni ministri vlády Slovenskej republiky, vážené poslan-kyne, vážení poslanci, takmer po dvoch rokoch prerokúvame novelu zákona o Štátnom fonde likvidácie jadrovoenergetických zariadení. Navrhovanou novelou sa upravuje metodika tvorby príspevku prevádzkovateľa jadrového zariadenia do fondu, zároveň sa novým spôsobom rieši čerpanie prostriedkov fondu ako odškodnenie pre obce v dosahu jadrovo-energetického zariadenia. Problematiku odškodnenia obcí vysvetlil pán minister hospodárstva Slovenskej republiky, preto ju nebudem ďalej rozširovať. Práce na uvedenom riešení, tak ako je predložené v tejto novele, prebiehajú prakticky od júna roku 2000. Odvtedy sa uskutočnili mnohé stretnutia predstaviteľov Združenia obcí Mochovce a Jaslovské Bohunice, kus práce odviedol podpredseda vlády Ľubomír Fogaš, štátny tajomník ministerstva hospodárstva Ján Sabol, ale aj tu prítomní páni ministri Ľubomír Harach a Roman Kováč. I keď sme celkom nevyriešili všetky problémy, takto navrhovaná novela je prínosom a obce ju oceňujú. Chcem sa preto za túto prácu všetkým spomenutým poďakovať v mene obcí regiónu Jaslovské Bohunice a Mochovce. Na základe doteraz platného zákona chcem ale vysloviť jednu požiadavku na pána ministra. V okruhu 30 km od atómovej elektrárne Jaslovské Bohunice dostalo 15 obcí v roku 2000 čiastku 25,6 mil. Sk na základe doteraz platného zákona a na rok 2001 sú pripravené rozhodnutia o poskytovaní finančných prostriedkov pre 80 obcí v celkovej výške 64,5 mil. Sk. V okruhu 20 km od atómovej elektrárne Mochovce dostalo 35 obcí v roku 2000 čiastku 14,8 mil. Sk, na rok 2001 sú pripravené rozhodnutia o poskytovaní finančných prostriedkov pre 44 obcí v celkovej výške 39,9 mil. Sk. Chcem vás, vážený pán minister, požiadať, aby ste sa váhou svojej osobnosti zasadili o to, aby pripravené rozhodnutia o poskytovaní finančných prostriedkov boli aj zrealizované, pretože obce tieto prostriedky využijú na ochranu života a zdravia obyvateľov a na ochranu a rozvoj životného prostredia. Chcem požiadať aj pána ministra Kováča, aby spoločne dohliadali s pánom ministrom Harachom nad dostavbou a medicínskym vybavením Závodného ústavu zdravia v Trnave. Čo sa týka pani ministerky financií, ktorá určitým spôsobom ešte zasahuje ako tretia do tejto problematiky, takisto ju budem osobne žiadať, aby tieto prostriedky boli čo najskôr uvoľnené. Ďakujem za pozornosť. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem. Posledným reční-kom k tejto problematike je pán poslanec Köteles. Prosím.