Ľ. Mušková, poslankyňa: (2003-12-10):
S dlhodobým a nedôstojným financovaním vzdelávania a vedy na Slovensku úzko súvisí aj postavenie učiteľa. Postavenie učiteľa v spoločnosti je neustále politicky proklamovaným problémom, no treba otvorene povedať, aj dodnes nevyriešeným problémom. Treba v tejto chvíli jasne definovať, čo rozumieme pod pojmom sociálne postavenie učiteľa. Citujem opäť z Národného programu výchovy a vzdelávania: „Je to také spoločenské postavenie alebo úcta, ktorú požívajú učitelia v súvislosti so stupňom uznávania dôležitosti ich funkcií a schopnosti plniť ich, ako aj pracovné podmienky, odmeňovanie a iné výhody materiálne i nemateriálne, ktoré majú v porovnaní s inými profesijnými skupinami.“ Vládou prijaté dokumenty na jednej strane jasne definujú, čo pre dosiahnutie tohto statusu treba urobiť, no na druhej strane sú permanentne uprednostňované problémy úplne iné ako napríklad oddlžovanie bánk, ja neviem, ďalej podpora vojenských operácií v zahraničí a podobne. Pred reálnou reformou financovania školstva... Ospravedlňujem sa, vážení kolegovia, za krátky exkurz do predchádzajúcich rokov, kde pracovníci školstva v citovanom programe jasne definovali ciele, snáď aj cesty, po ktorých sa k týmto cieľom dá dostať. Chýba však jedno - ochota vládnych predstaviteľov počuť, vidieť a hovoriť s tými, ktorí sa veci rozumejú. Vo svojom vystúpení chcem upriamiť vašu pozornosť na časť rozpočtu, ktorá sa dotýka hlavne jeho dopadu na financovanie školstva. Po dôkladnom preštudovaní návrhu zákona štátneho rozpočtu na rok 2004 môžem konštatovať, že pre základné a stredné školy a školské zariadenia limity decentralizačnej dotácie zo štátneho rozpočtu pre zostavenie návrhu rozpočtu na rok 2004 pre oddiel 09 vzdelávanie svojím objemom nevytvárajú reálne predpoklady pre plynulé zabezpečenie chodu škôl a školských zariadení v roku 2004. Odvetvie školstva v posledných rokoch zápasí s absolútnym nedostatkom finančných prostriedkov na bežnú prevádzku škôl a školských zariadení. Plynulá prevádzka sa zabezpečuje len vďaka realizácii úsporných opatrení zameraných na hospodárne a efektívne vynakladanie finančných prostriedkov a racionalizáciou siete škôl a školských zariadení a siete študijných a učebných odborov. Z dôvodu podhodnoteného rozpočtu vzniká na úseku školstva každoročne zadlženosť. Napriek oddlženiu škôl a školských zariadení k 30. 6. 2002 vznikli do konca roku 2002 neuhradené výdavky vo výške takmer 258 miliónov Sk, ktoré zaťažili poddimenzovaný rozpočet na rok 2003. Do konca kalendárneho roku 2003 sa predpokladajú ešte vyššie neuhradené faktúry z dôvodu zvýšených výdavkov za energie v novom vykurovacom období. Školy a školské zariadenia sa dostali trvalo do pozície nedôveryhodných partnerov voči dodávateľom v dôsledku veľmi oneskoreného uhrádzania faktúr, čo dodávatelia energií prestávajú tolerovať a pristupujú k radikálnym opatreniam, k odpájaniu škôl od energií. Žiaľ, keby bola vláda, pán podpredseda, počúvala pri predkladaní minulého rozpočtu, teda v minulom roku, nemusela sa vláda dostať do trápnej situácie, keď sústavne hasí problémy škôl, a je smutné, že na začiatku tretieho tisícročia sa učia žiaci v mnohých školách za podmienok, aké mali žiaci v 19. storočí. V limitoch bežných výdavkov na rok 2004 sa nezohľadňuje v potrebnom rozsahu predpokladané zvýšenie cien energií, zmena sadzieb dane z pridanej hodnoty a s tým súvisiace zvýšenie ostatných prevádzkových výdavkov. Navrhované limity bežných výdavkov na rok 2004 opäť nevykryjú nevyhnutné výdavky na zabezpečenie bežnej prevádzky škôl a školských zariadení v roku 2004. Pripomeniem, čo ešte zo zákona vyplýva pre školy a čo opäť nebude možné školám dodržať. Pre nedostatok finančných prostriedkov nebude možné v potrebnom rozsahu vykonávať zákonom stanovené prehliadky a skúšky elektrických, plynovodných, zdvíhacích a tlakových zariadení, revízie komínov, revízie požiarno-technických zariadení, prehliadky telocviční a ich náradia, odberné prehliadky kotolní, ďalej nemôžu byť v plnej miere odstraňované zistené chyby. Dlhodobý deficit finančných prostriedkov znamená sústavné obmedzovanie nákupu učebných pomôcok a osobných ochranných pracovných prostriedkov, čistiacich prostriedkov, možno sa nám to zdá banálne, ale je to smutné, ako aj morálne a fyzicky opotrebovaného a znehodnoteného materiálu a vybavenia, najmä v školských stravovacích zariadeniach. Z dôvodu absolútneho nedostatku finančných prostriedkov na bežnú prevádzku sa nerealizuje v potrebnom rozsahu údržba chátrajúceho majetku správy škôl a školských zariadení. V poslednom období sa vynaložilo minimálne množstvo finančných prostriedkov do opráv škôl a školských zariadení, čo sa nepriaznivo prejavilo na často sa vyskytujúcich havarijných situáciách a v rámci údržby sa skutočne uskutočnili len tie najnutnejšie opravy budov a zariadení. Nerieši sa komplexne údržba existujúceho stavu budov a zariadení, čím dochádza k ich znehodnocovaniu a ďalšiemu rastu finančných nákladov na ich opravu v budúcich obdobiach. Návrh limitu kapitálových výdavkov na rok 2004 zostáva na úrovni roku 2003. Táto skutočnosť prinesie ďalšiu stagnáciu v znižovaní rozostavanosti investičných celkov na úseku školstva, nakoľko sa vyskytujú v častejších intervaloch nové havarijné stavy na školách a školských zariadeniach, ktoré treba neodkladne riešiť na úkor plánovaných investičných akcií. Z dôvodu nevykonávania potrebných rekonštrukcií budov škôl a školských zariadení dochádza k znehodnocovaniu nosných prvkov a tým k celkovému znehodnoteniu budov, hrozí pozastavenie výučby v mnohých, musím povedať, v mnohých telocvičniach, dokonca i v učebniach, kde zo zatekajúcich striech do elektroinštalácií je ohrozované zdravie žiakov a zamestnancov škôl. Dlhodobým neriešením kritického stavu budov dochádza k ďalšiemu rastu finančných nákladov potrebných na ich rekonštrukciu v budúcich obdobiach. Školy a školské zariadenia preto požadujú riešiť predovšetkým rekonštrukcie zatekajúcich striech, plynofikácie kotolní, rekonštrukcie sociálnych zariadení a kanalizácie, rekonštrukcie elektroinštalácií ako aj nákup nevyhnutného vybavenia pre zariadenie školského stravovania a nákup výpočtovej techniky pre účely výchovno-vzdelávacieho procesu. Návrh rozpočtu na rok 2004, oddielu 09 vzdelávanie, spracovaný v intenciách zákona č. 506/2001 Z. z. o financovaní základných škôl, stredných škôl a školských zariadení. Nakoľko bol v Národnej rade Slovenskej republiky schválený nový zákon o financovaní školstva s účinnosťou od 1. 1. 2004, bude nevyhnutné návrh rozpočtu prepracovať podľa nového zákona. V súčasnom období nie je možné spracovať návrh rozpočtu na rok 2004 podľa nového zákona, pretože nie sú schválené vykonávacie predpisy k tomuto zákonu, ktoré určia výšku normatívnych výdavkov na žiaka jednotlivých typov škôl. Navrhnuté limity výdavkov na prevádzku škôl pre rok 2004 budú znamenať ďalšie racionalizačné opatrenia v sieti základných a stredných škôl, čo môže vyústiť až do zatvorenia niektorých škôl, ale tu pán minister školstva povedal, že sa s tým ráta, tak pravdepodobne vláda chce, aby sa mnohé školy zatvorili, a ja môžem nad týmto postojom vyjadriť iba ľútosť. Ja som sa k tomu viac vyjadrila pri vystúpení, pri zákone o financovaní základných a stredných škôl. Ďalej by som chcela obrátiť vašu pozornosť k vysokým školám. Predstavitelia vysokých škôl reprezentovaní Slovenskou rektorskou konferenciou a Radou vysokých škôl Slovenskej republiky pozitívne hodnotia reformy prebiehajúce na vysokých školách, ktorých cieľom je rozšíriť prístup občanov k vysokoškolskému vzdelávaniu a zachovať konkurencieschopnosť slovenského vysokého školstva v súvislosti so vstupom Slovenska do Európskej únie. Vysoké školy napĺňajú ciele reformy a očakávajú, že vláda sa v rámci transformačného procesu sústredí na účinné riešenie problému dlhodobo nedostatočného financovania vysokého školstva, ako si to predsavzala vo svojom programovom vyhlásení. Jednotne poukazuje, že doterajšie vlády vysokým školám prisľúbili postupne zvyšovať ich rozpočet o 0,1% HDP s cieľom dosiahnuť úroveň financovania porovnateľnú s krajinami Európskej únie, to je podporu z verejných zdrojov na úrovni 1% hrubého domáceho produktu. Návrh štátneho rozpočtu na rok 2004 však v rozpore s deklarovanými zámermi uvažuje s reálnym navýšením rozpočtu vysokých škôl iba vo výške 661 miliónov Sk, ktorá predstavuje 0,05 % predpokladanej výšky hrubého domáceho produktu. Rozpočet vysokých škôl by tak dosiahol úroveň 0,73 % HDP. V tejto sume je zarátaná aj suma 450 miliónov korún, ktorú dostali vysoké školy na úpravu platu zamestnancov v uplynulom roku. Podľa názoru predsedu Rady vysokých škôl pána Libora Vozára, prezentovaného v dennej tlači, schválenie rozpočtu v navrhovanej výške nemožno vnímať ako podporu reformy na vysokých školách. Návrh reformy môže vysokým školám priniesť opäť iba uťahovanie opaskov. K vede by som vyjadrila sa a poukázala na jarné zasadnutie Európskej rady, ktoré sa uskutočnilo v Barcelone v roku 2002. Schválilo záväzok na zvýšenie priemerných výdavkov v Európskej únii do roku 2010 na 3 % hrubého domáceho produktu, z čoho sa predpokladá 1 % z verejných financií a 2 % z podnikateľských zdrojov. V súčasnosti Európska únia vydáva na vedu a techniku v priemere 1,9 %, pritom niektoré členské krajiny už hranicu 3 % prekročili. Ako sme na tom my, to už vyjadrili /deklarovali/ mnohí moji predrečníci. Nebudem ich opakovať. V nadväznosti na rozhodnutie Európskej rady vypracovala Európska komisia správu v druhej polovici roka 2002, ktorá sumarizuje možné cesty, ako sa k uvedenému cieľu prepracovať, a zaviazala sa predložiť akčný plán na zvýšenie investície do výskumu. Akčný plán bol schválený 30. 4. 2003 na úrovni kolégia komisárov. Akčný plán predstavuje viac ako 80 konkrétnych krokov, ktoré je potrebné uskutočniť na naplnenie cieľa. K samotnému akčnému plánu je príloha, kde sú vymenované indikátory, podľa ktorých sa bude merať pokrok v danej oblasti. Akčný plán na zvýšenie výdavkov na výskum je vážnym politickým krokom Európskej únie na dosiahnutie cieľa lisabonskej stratégie. Slovenská republika bude musieť prakticky okamžite formulovať svoje stanovisko a navrhnúť záväzne plán krokov, ktoré prijme v nasledujúcom období. Misia upozorňuje, že túto otázku nie je možné odkladať, lebo kritériá na jej hodnotenie sú príliš explicitné na to, aby sa dali zakryť. Už neuvedenie jasnej koncepcie v doterajšom období je problém, ktorého dosahy na pozíciu Slovenskej republiky budú čoraz kritickejšie, ale zdá sa, že to vláde neprekáža, keďže sme stále na konci, na chvoste vo financovaní vedy zo všetkých krajín Európskej únie aj z prístupových krajín. Vážený pán podpredseda, dovolím si predniesť nasledujúce pripomienky a pozmeňujúce návrhy. Člením ich do troch kategórií. a) V štátnom rozpočte na rok 2004 navrhujem zohľadniť nasledovné požiadavky pre regionálne školstvo: Zvýšiť objem finančných prostriedkov na zabezpečenie prevádzky škôl, školských zariadení o 1,8 miliardy Sk v kapitole ministerstvo školstva v položke výdavky na regionálne školstvo. Odôvodnenie. V školstve prebieha rozsiahla racionalizácia, združujú sa základné školy s materskými školami, prebieha zlučovanie a tak ďalej škôl. Napriek týmto racionalizačným opatreniam, ktoré v roku 2004 nebudú ukončené, z hľadiska praxe a vývoja cien sa ukazuje, že nedofinancovanie školstva na prevádzku, ale aj skrytých dlhov, v ktorých teraz čím častejšie vybuchujú rôzne problémy, by spôsobilo problémy v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi a v tomto roku. V tomto roku, podčiarkujem zvlášť. Niekoľkokrát som už v tejto sále vystúpila s nesúhlasným stanoviskom k poklesu výdavkov na školstvo z HDP o 0, 3 % v strednodobom finančnom výhľade na rok 2003 až 2006. Je to v rozpore s Programovým vyhlásením vlády a Slovensko sa posúva aj pre ďalšie roky na spodnú hranicu krajín v stupujúcich do Európskej únie z hľadiska výdavkov na školstvo. Priemery v krajinách kandidujúcich do EÚ sa priblížil k 5 %. V krajinách Európskej únie je to približne 6 %, Slovensko je na chvoste aj po prepočte výdavkov na jedného študenta. Dosahujú len 19 % HDP na obyvateľa, zatiaľ čo priemer je v Európskej únii 25 %. V Česku, pre zaujímavosť, je to 22, v Poľsku 23, v Maďarsku 24 %. Z celkových výdavkov Slovenskú republiku na vzdelanie tvoria až 96 % bežné prevádzkové náklady a len 4 % idú na investície. b) V štátnom rozpočte na rok 2004 pre vysoké školy zohľadniť nasledovnú požiadavku: Osvojila som si návrh, ktorý podali spolu Rektorská konferencia a Rada vysokých škôl Slovenskej republiky v kapitole ministerstva školstva na rok 2004. Finančné prostriedky nezodpovedajú nárokom kladeným štátom na vysoké školstvo a ani minimálnym požiadavkám potrebným na realizáciu reformy slovenských vysokých škôl v budúcom roku. Preto navrhujem zvýšiť rozpočet kapitoly ministerstva školstva účelovo pre vysoké školy o 390 miliónov korún v kategórii 640 bežné transfery. Zdôvodnenie: Vláda vyhlásila, že v rámci transformačného procesu sa sústredí na účinné riešenie problému dlhodobo nedostatočného financovania vysokého školstva. Nebudem čítať ďalej, máte to všetci v pozmeňujúcom návrhu, ktorý som predložila. Čo sa týka vedy, to je, c) po prvé v tabuľke č. 11 k návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2004 výdavky štátneho rozpočtu na vedu a techniku na rok 2004, zvýšiť výdavky v kapitole ministerstva školstva o 425 miliónov Sk, v tom bežné výdavky 295 miliónov a kapitálové o 130 miliónov. V tabuľke č. 11 k návrhu o štátnom rozpočte na rok 2004 výdavky štátneho rozpočtu na vedu a techniku na rok 2004 zvýšiť výdavky v kapitole ministerstva hospodárstva o 110 miliónov Sk, v tom bežné výdavky o 110 miliónov a kapitálové nula. V tabuľke č. 11 k návrhu zákona o štátnom rozpočte, výdavky štátneho rozpočtu na vedu a techniku na rok 2004 zvýšiť výdavky v kapitole Slovenskej akadémie vied o 50 miliónov, v tom bežné výdavky o 50 miliónov, kapitálové výdavky nula. Odôvodnenie: Predložené pozmeňujúce návrhy sa predkladajú v dôsledku nepriaznivej situácie vo výdavkovej časti vládneho návrhu zákona o štátnom rozpočte za oblasť výskumu a vývoja na rok 2004. Výdavky na výskum a vývoj navrhované vo vládnom návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004 v celkovej sume 3 984 924 000 predstavujú len 0,31 % z predpokladaného hrubého domáceho produktu, čo je v rozpore so schválenou koncepciou štátnej, vednej a technickej politiky do roku 2005. Je to, na pripomenutie, uznesenie vlády 1228/2000, v rámci ktorého sa predpokladá medziročný rast výdavkov zo štátneho rozpočtu na výskum a vývoj v sume 450 miliónov Sk. V pozmeňujúcich návrhov sa čiastočne tento problém rieši navrhovaným zvýšením výdavkov na výskum a vývoj o 585 miliónov korún, na podporu programov výskumu a vývoja v gescii Ministerstva školstva Slovenskej republiky, čím sa upravuje celková suma výdavkov na výskum a vývoj na 4 569 924 000. Prostriedky v sume 585 miliónov sa navrhujú použiť na doplnenie prostriedkov na štátne programy veda a výskum, v ktorom na kapitálovú podporu tematických štátnych programov výskumu a vývoja, ktoré sú zamerané na posilnenie účinnosti výskumu a vývoja, rozvoj ľudských zdrojov, ich mobilitu, rozvoj regiónov, ochranu životného prostredia, budovanie technickej a inštitucionálnej infraštruktúry výskumu a vývoja a medzinárodnú vedecko-technickú spoluprácu na štátne objednávky, veda a výskum na účelovú podporu, agentúry na podporu vedy a techniky a na medzinárodnú vedecko-technickú spoluprácu a to prioritne na dvojstranné a mnohostranné vedecko-technickej spolupráce. Európska únia postavila nás na Lisabonskom samite, ako som povedala, tvrdé podmienky aj pre Slovensko. Pán podpredseda, ja mám bližšie argumenty k potrebe dofinancovať vedu a výskum na Slovensku. Nebudem ich teraz čítať, pretože si myslím, mnohí najmä mnohí koaliční poslanci budú aj tak hlasovať, ako rozhodnete vy. Kto bude chcieť podporiť moje návrhy, poprosím, nech si ich prečíta, je to všetko zdôvodnené v mojom pozmeňujúcom návrhu. Každý ho dostane. Vás, pán minister, podpredseda vlády, chcem zároveň poprosiť, aby ste si tento môj návrh preštudovali, pretože nestačí len počuť, treba aj vidieť a skutočne, treba v budúcnosti podporiť vedu a výskum, pretože, myslím si, že dnes už nie je neskoro, už je skutočne päť minút po dvanástej. Takže nebudem vás zaťažovať mojím ďalším čítaním. Na záver len by som len chcela povedať, že vláda Slovenskej republiky by si mala uvedomiť, že najväčšie bohatstvo - a to, myslím si, povedal aj pán prezident pri svojom vystúpení -, ktoré máme, je v mladých ľuďoch a už vôbec by nemala hazardovať s perspektívnym tvorivým potenciálom krajiny. Treba si pripomenúť, že v predchádzajúcom období si vláda v programovom vyhlásení stanovila školstvo ako svoju prioritu, a zaviazala sa zvyšovať podiel financovania celého školstva s vytvorením lepších podmienok pre štúdium čo najväčšieho počtu mladých ľudí. Ak chceme ísť do Európskej únie, potom nemôžeme znižovať financie na školstvo, toto si musíme uvedomiť, My nemáme žiadne zdroje, my máme len zdroje v ľuďoch. Pri dnešnom demografickom vývoji sa nám celkom ľahko môže stať, že v tomto štáte zostanú po istej dobe už iba ľudia v dôchodkovom veku a široká škála občanov patriacich do sociálnej siete a to, myslím si, nechce nikto  z nás. Verím, vážená snemovňa, že pochopíte význam vzdelávania a vedy v našej spoločnosti. Odsúhlasením mojich prednesených pozmeňujúcich návrhov pomôžete rezortu školstva odlepiť sa od posledného miesta v rebríčku štátov uchádzajúcich sa o členstvo v Európskej únii. A na záver by som chcela ešte apelovať, ak ste dokázali podporiť úplne zbytočnú národnostnú univerzitu, verím, že podporíte aj pre - nielen pre slovenský národ - užitočné zmeny. Ďakujem vám veľmi pekne za pozornosť. (Potlesk.)