P. Kresák, poslanec: (2001-11-28):
Dovoľte mi konštatovať, že Národná rada Slovenskej republiky svojím uznesením č. 1619 z 3. októbra 2001 pridelila vládny návrh zákona o Súdnej rade Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov (tlač 1132) na prerokovanie týmto výborom: Ústavnoprávnemu výboru Národnej rady Slovenskej republiky, Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre financie, rozpočet a menu, Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre sociálne veci a bývanie a nakoniec aj Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre obranu a bezpečnosť. Všetky vymenované výbory prerokovali predmetný vládny návrh zákona v lehote, ktorú určila Národná rada Slovenskej republiky svojím uznesením. Dovoľte mi tiež konštatovať, že poslanci Národnej rady Slovenskej republiky, ktorí nie sú členmi vymenovaných výborov a ktorým bol vládny návrh zákona pridelený, neoznámili v určenej lehote gestorskému výboru žiadne stanovisko k predmetnému návrhu zákona. Vládny návrh zákona o Súdnej rade Slovenskej republiky a o zmene a doplnení ďalších predpisov odporúčali Národnej rade Slovenskej republiky schváliť bezo zmeny Výbor Národnej rady pre financie, rozpočet a menu, a to svojím uznesením č. 770 z 10. októbra 2001, a aj Výbor Národnej rady pre sociálne veci a bývanie, a to svojím uznesením č. 384 z 11. októbra 2001. Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky vo svojom uznesení č. 724 z 31. októbra 2001 a Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre obranu a bezpečnosť v uznesení č. 436 z 23. októbra 2001 odporúčali schváliť návrh predmetného zákona v znení prijatých pozmeňujúcich návrhov. V spoločnej správe, ktorú máte, vážené dámy a páni, k dispozícii, sú uvedené pozmeňujúce a doplňujúce návrhy. Pán predsedajúci, myslím si, že z tohto dôvodu nie je potrebné, aby som čítal jednotlivé pozmeňujúce návrhy. Dovoľte mi konštatovať, že o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch ústavnoprávny výbor odporúča hlasovať spôsobom, ktorý je uvedený v obsahu spoločnej správy, a to spoločne k bodom 1, 2, 4, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, k bodom 42, 43, 45, 47, 48 a 49 s návrhom gestorského výboru predmetné návrhy schváliť. Ďalej gestorský výbor odporúča hlasovať spoločne k bodom 3 a 15 s návrhom gestorského výboru predmetné návrhy neschváliť. Potom osobitne hlasovať spoločne k bodom 41 až 44 s návrhom gestorského výboru predmetné návrhy neschváliť. A spoločne aj k bodom 5 a 46 s návrhom gestorského výboru predmetné vládne návrhy neschváliť. Toľko zatiaľ z obsahu spoločnej správy. Otvorte, prosím, rozpravu. Ďakujem pekne. M. Andel, podpredseda NR SR: Ďakujem, pán poslanec. Nech sa páči, zoberte si miesto určené pre spravodajcu. Otváram rozpravu o vládnom návrhu zákona o Súdnej rade Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Keďže som nedostal písomne žiadnu prihlášku do rozpravy, pýtam sa, kto sa hlási ústne. Pán poslanec Brňák, pán poslanec Gašparovič, pani poslankyňa Tóthová. Uzatváram možnosť podania ďalší prihlášok do rozpravy. Ako prvý má slovo pán poslanec Brňák. P. Brňák, poslanec: Vážený pán predsedajúci, vážený pán minister, vážený pán predseda Najvyššieho súdu, vážená Národná rada Slovenskej republiky, v rámci svojho vystúpenia možno celkom na úvod chcem vysloviť aj v rámci poslaneckého klubu Hnutia za demokratické Slovensko súhlasné stanovisko s touto predlohou vládneho návrhu zákona, ktorá sa týka a je určujúca práve vo väzbe na schválenú novelu Ústavy Slovenskej republiky a na určenie bližších podmienok činnosti Súdnej rady Slovenskej republiky ako nového ústavného orgánu súdnej moci v rámci Slovenskej republiky. Bez ohľadu na túto skutočnosť si dovolím upriamiť vašu pozornosť a požiadať vás o podporu k dvom pozmeňujúcim návrhom k tomuto vládneho návrhu zákona. Prvý pozmeňujúci návrh sa týka spôsobu kreovania členov Súdnej rady Slovenskej republiky v rámci sudcovského kolektívu. Dovolím si najskôr prečítať tento pozmeňujúci návrh a potom podám k nemu zdôvodnenie. Prvý pozmeňujúci návrh. Navrhujem vypustiť § 12 až 23 a novo upraviť § 12 až 18 takto: § 12: „Sudcovia v rámci každého obvodu krajského súdu volia jedného člena Súdnej rady Slovenskej republiky. Sudcovia vojenských súdov volia v obvode toho krajského súdu, v obvode ktorého je sídlo ich súdu. Sudcovia Najvyššieho súdu Slovenskej republiky volia v rámci obvodu Krajského súdu v Bratislave.“ § 13: „V obvode každého krajského súdu jeho sudcovia volia 5-člennú volebnú komisiu, a to bezprostredne pred začatím volieb vyhlásených predsedom Súdnej rady. Volebná komisia si zvolí svojho predsedu.“ § 14: „(1) Návrh kandidáta navrhovateľ doručí predsedovi príslušnej Súdnej rady najneskôr do 15 dní pred konaním volieb. Predseda Súdnej rady doručené návrhy zverejní na každom súde v obvode krajského súdu do 10 dní pred konaním volieb a odovzdá všetky doručené návrhy predsedovi volebnej komisie, a to spolu s vyhlásením kandidáta, že súhlasí so svojou kandidatúrou. (2) Volebná komisia zabezpečí vyhotovenie hlasovacích lístkov s menami všetkých navrhnutých sudcov v abecednom poradí s tým, že prípadné nejasnosti a neúplnosti návrhov oznámi zboru voliteľov. Ďalej zabezpečí ich doručenie každému členovi zboru voliteľov.“ § 15: „(1) Navrhovateľ môže do začatia volieb vziať späť návrh na voľbu svojho kandidáta. (2) Kandidát sa môže do začatia volieb svojej kandidatúry vzdať.“ § 16: „Deň a čas konania volieb vyhlasuje predseda Súdnej rady najneskôr 60 dní pred ich konaním. Deň konania volieb musí byť najneskôr 30 dní pred uplynutím funkčného obdobia člena Súdnej rady alebo najneskôr 75 dní po uvoľnení funkcie člena Súdnej rady.“ § 17: „(1) Priebeh volieb a zistenie výsledkov hlasovania organizuje a riadi volebná komisia. (2) Hlasovanie sa uskutoční zakrúžkovaním poradového čísla kandidáta, ktorému sudca odovzdá svoj hlas v osobitne vyhradenom priestore určenom na úpravu hlasovacích lístkov. (3) Predseda volebnej komisie oznámi výsledky volieb predsedovi Súdnej rady.“ § 18: „Za člena Súdnej rady je zvolený kandidát, ktorý je prvý v poradí kandidátov. V prípade rovnosti hlasov o kandidátoch na prvom mieste voľby sa opakujú.“ Následne v zmysle uvedeného návrhu bude potrebné doterajšie znenie § 24 označiť ako § 19 a ďalšie ustanovenia sa označia nasledujúcimi číslicami: 20, 21, 22 atď. v poradí. Zdôvodnenie tohto návrhu: Navrhovaný postup pri voľbe členov Súdnej rady zo strany sudcovského kolektívu je potrebné jednak zjednodušiť a jednak upraviť tak, aby v Súdnej rade Slovenskej republiky mal zastúpenie každý obvod krajského súdu. Ak by nadobudol účinnosť návrh zákona v predloženom znení, potom by mohlo dôjsť k tomu, že Súdna rada by mohla byť zložená napríklad len zo sudcov z obvodu Krajského súdu v Bratislave a z Krajského súdu v Banskej Bystrici a nemali by v nej zastúpenie obvody napríklad Krajského súdu v Prešove, Košiciach, Trenčíne, Žiline, čo je dnes podľa dnešného rozloženia vcelku reálne. Preto voľbu členov Súdnej rady Slovenskej republiky je potrebné legislatívne upraviť tak, aby v nej mali zastúpenie obvody všetkých krajských súdov, pričom sa inštruktívne uvádza, do obvodu ktorého krajského súdu patria vojenské súdy a Najvyšší súd. Inými slovami povedané, podľa predloženého vládneho návrhu zákona sa navrhuje, aby z celkového počtu 8 členov Súdnej rady, ktorí majú byť navrhnutí spomedzi sudcovského kolektívu, aby boli volení v rámci takpovediac jedného volebného obvodu, v rámci celej Slovenskej republiky s tým, že do istej miery isté výhody pri tomto procese navrhovania a schvaľovania budú mať sudcovské kolektívy, ktoré sú do istej miery združené povedzme v rámci sudcovských združení. V takom prípade tu jednoducho hrozí, že ak by napríklad v obvode Krajského súdu Košice alebo Prešov alebo iných obvodov krajských súdov boli navrhovaní povedzme kandidáti, ktorí vzišli z tohto prostredia a ktorí by podľa názoru práve týchto kolektívov najlepšie obhajovali v najvyššom orgáne súdnej moci aj záujmy povedzme regionálneho charakteru, tak v takom prípade by to vcelku nebolo možné, pretože skutočne podľa navrhovaného kľúča a pri možnom rozptyle hlasov z hľadiska ich počtu členov v jednotlivých krajoch alebo v jednotlivých okresoch by mohlo dôjsť k paradoxnej situácii, že nejaká kandidátka určená centrálnym sudcovským združením, alebo teda jedným z troch, dnes sú tri združenia sudcov, by mohla prevážiť záujem sudcovského kolektívu v rámci daného kraja. Ja viem, že Súdna rada Slovenskej republiky je o niečom inom ako o presadzovaní regionálnych záujmov aj v rámci sudcovských kolektívov, ale aj vzhľadom na to, že dnešné územno-organizačné členenie Slovenska je identické s počtom členov navrhovaných sudcovským kolektívom, teda s počtom 8, máme 8 krajov, myslím si, že bolo by to primerané, aby sme sa pokúsili vyjadriť potreby aj reprezentantov daných územno-organizačných celkov. Čiže preto si myslím, že bude spravodlivé, že bude dobré a že bude žiaduce, aby každý kraj, či už Košický, Prešovský, Žilinský, Trenčiansky, Banskobystrický a iný, aby mali zastúpenie v rámci sudcovského kolektívu, v rámci Súdnej rady Slovenskej republiky. A aby skutočne nenastala tá situácia, že z 8 reprezentantov sudcovského stavu zo všetkých súdov v rámci Slovenskej republiky tam bude zastúpenie sústredené a, by som povedal, nejakým spôsobom unifikované z oblastí, kde je väčší sudcovský ruch a väčší sudcovský záujem o správu vecí verejných. Môžem definovať už spomínaný Krajský súd v Bratislave, prípadne Krajský súd v Banskej Bystrici. Čiže týmto pozmeňujúcim návrhom sa chce docieliť akýsi pomer rovnovážneho rozdelenia 8 krajov v Súdnej rade Slovenskej republiky medzi reprezentantov jednotlivých krajov. Druhý pozmeňujúci návrh sa týka časti III predloženého vládneho návrhu, týka sa konkrétne zákona č. 335/1991 Zb. v znení jeho noviel. Navrhujem v rámci tohto druhého pozmeňujúceho návrhu vypustiť v § 27 ods. 3 a 4 a ods. 5, 6 a 7 prečíslovať na ods. 3, 4 a 5, čo je nevyhnutný predpoklad. Krátke zdôvodnenie: Navrhovaný spôsob tvorby a zmeny rozvrhu práce je podľa môjho názoru nekompetentný. Rozvrh práce je jedným z rozhodujúcich nástrojov, ktorými predsedovia súdov uskutočňujú riadenie súdov, za toto riadenie nesú aj zodpovednosť. Ak by rozvrh práce schvaľovala Sudcovská rada, ktorá na okresných súdoch ani neexistuje, potom z jej strany by mohlo dôjsť k určitému voluntarizmu, za ktorý by neniesla žiadnu zodpovednosť. Zachováva sa pri tomto pozmeňujúcom návrhu povinnosť predsedu súdu prerokovať návrh rozvrhu práce so Sudcovskou radou, čo považujem za dostatočný spôsob výmeny názorov medzi vedením súdov a sudcovským kolektívom. Čiže ešte raz v skratke a voľne povedané: Podľa doterajšej úpravy mohlo dôjsť pri navrhovaní rozvrhu práce na okresnom alebo krajskom súde k takej situácii, že predseda súdu, ktorý je vymenovaný ministrom a ktorý v podstate nesie politickú a inú zodpovednosť za riadny chod v zmysle štátnej správy, za riadny chod samotného súdu, by v danom prípade mohol byť, alebo jeho postavenia a jeho právomoci by mohli byť do istej miery znefunkčnené tým, že v prípade potreby rozdelenia práce medzi jednotlivé súdy, veľakrát aj nepopulárneho charakteru, by mohlo dôjsť k takej situácii, že samotný sudcovský kolektív, napríklad na danom okresnom súde, by sa prostredníctvom tejto Sudcovskej rady mohol pričiniť o neustále vetovanie snáh predsedu daného okresného súdu a že by dochádzalo k nie plnému výkonu riadiacej práce súdneho funkcionára, ktorým v danom prípade je predseda okresného alebo krajského súdu, ale vlastne by dochádzalo možno k nejakému „handlovaniu“, k nejakému, by som povedal, prispôsobovaniu sa napríklad funkcionárov Sudcovskej rady daného okresného súdu, ktorým by predseda súdu za istých okolností bol nútený vyhovieť v tom, že by dostali kvázi lepší druh agendy alebo že by dochádzalo z hľadiska kvantity a z hľadiska kvality k nejakému nerovnomernému rozdeleniu samotnej práce. Ja si myslím, že ak je tam skutočne, a bude aj do budúcnosti, zachovaný princíp prerokovania predsedu súdu s príslušnou Súdnou radou toho, ako má takýto rozvrh práce vyzerať, že musí to byť v pôsobnosti a právomoci predsedu súdu, aby určil aj z hľadiska toho, že on zodpovedá za riadny chod samotného súdu, za to, či sa agenda vybavuje povedzme plynulým spôsobom, za to, či niekto je dlhodobo neprítomný a že sa uvedená agenda musí prerozdeliť medzi ostatných sudcov. Takže všade tam dávať kvázi samosprávny demokratický prvok spolurozhodovania, nie súčinnosti, ale spolurozhodovania sudcovského kolektívu, sa mi zdá nesprávne a do istej miery aj hatiace normálny chod okresného alebo krajského súdu. To sú, vážení páni poslanci, moje dva pozmeňujúce návrhy a prosím o ich podporu. Ďakujem. M. Andel, podpredseda NR SR: Ďakujem, pán kolega, za vaše vystúpenie. Slovo má teraz pán poslanec Gašparovič. Pripraví sa pani poslankyňa Tóthová.