Chren, Martin, poslanec NR SR (2014-09-11):
Príjemný dobrý deň. Pani predsedajúca, vážený pán minister, ctené kolegyne, ctení kolegovia, chcem sa vyjadriť teraz v prvom čítaní k niektorým aspektom predloženého návrhu zákona a hlavne k jednému, a to je model tzv. jednoeurovej eseročky, to znamená založenia spoločnosti s ručením obmedzeným, kde sa znižuje požadovaná úroveň minimálneho základného imania na jedno euro. Návrh na zavedenie jednoeurovej eseročky by bol za iných okolností úspešným naplnením jedného z opatrení, na ktorom som sám pracoval, z obdobia vlády Ivety Radičovej z projektu Singapur, ktorý obsahoval viac ako sto opatrení na zlepšenie podnikateľského prostredia a ktorý si v prvých dňoch svojej vlády osvojil dokonca aj pán minister Malatinský, kým nedostal príkaz zhora a potom si musel vytvoriť vlastný projekt, ale to už je iný, iný príbeh. Avšak v podobe, v akej máme tento návrh na zavedenie jednoeurovej eseročky pred sebou, je len ďalším pokračovaním smutného príbehu o – musím to tak nazvať – až legislatívnej neschopnosti súčasnej vlády Roberta Fica. Novela Obchodného zákonníka z dielne ministerstva spravodlivosti totiž zavedie také pravidlá, ktoré majiteľom novozaložených firiem rovno zavesia slučku na krk. Namiesto toho, aby sa podnikanie zjednodušilo, sprístupnilo, odbyrokratizovalo, sa, naopak, sťažuje a podnikateľom ešte viac uškodí. Avšak pozor, opatrenia, ktoré sú v tejto novele navrhnuté, závažným spôsobom ovplyvnia nielen nové eseročky, ktoré budú zakladané podľa tohto zákona, ale aj firmy, ktoré budú založené ešte pred 1. januárom 2015, kedy má tento návrh začať platiť. To znamená, namiesto toho, aby sa zjednodušilo podnikanie, aby sa zjednodušili pravidlá zakladania firiem, sa, naopak, podnikanie sťaží, skomplikuje a nielen pre nové firmy, ktoré pôjdu v novom modeli, ale aj pre existujúce eseročky, ktoré boli založené pred 1. januárom budúceho roka. Trošku mi to pripomína taký boj, ktorý sme tu zažili, keď sme boli vo vláde a snažili sme sa silou-mocou meniť systém, aby sa zakladanie firiem, eseročiek skrátilo z piatich dní na tri, hľadali sme, kde sa dá usporiť čas, aby sme zjednodušili zakladanie podnikania, aby sa Slovensko posunulo napr. v rebríčku Doing Business Svetovej banky, ktorý práve toto hodnotí ako jedno z kritérií, a potom prišiel pán minister financií Peter Kažimír a zaviedol povinnosť pri založení firmy dokladovať sa potvrdením z daňového úradu, ktorý daňový úrad vydáva do 30 dní, a založenie firmy sa natiahlo z tých ťažko vybojovaných troch dní až na vyše mesiaca, jedným hlúpym opatrením. Poďme ale teda pekne po poriadku, aby som aj dovysvetlil všetky tie tvrdenia, ktoré som teraz povedal. Čiže ministerstvo spravodlivosti síce vypracovalo dnes predložený zákon o firmách, ktoré budú môcť mať základné imanie jedno euro, ale dokonca aj samotné ministerstvo, samotný predkladateľ zákona v dôvodovej správe k tomuto zákonu píše, citujem: „Takáto forma obchodnej spoločnosti sa, samozrejme, nebude hodiť na akýkoľvek typ podnikania, keďže nie je zrejme možné, aby na spoločnosť s takouto nízkou kapitalizáciou vlastnými zdrojmi nedopadali v podstate ihneď ustanovenia o kríze“, koniec citátu. Ľudsky povedané, my síce dovolíme založiť eseročku so základným imaním jedno euro, ale ak podnikateľ aj tak okamžite do tejto firmy nedoplní vlastné zdroje na krytie záväzkov, vznikne mu množstvo procesných aj účtovných povinností a hneď nad ním – okamžite od momentu založenia – bude visieť hrozba konkurzu. Firma tak bude musieť napr. zvolávať valné zhromaždenie, na mesačnej báze vyhotovovať účtovné závierky a tak ďalej. Avšak pozor, to sa nebude týkať len tých nových jednoeurových eseročiek. Takáto povinnosť bude postihovať všetky, aj súčasné spoločnosti, ktorých pomer vlastného imania a záväzkov bude menej ako štyri ku sto. Podľa zverejnenej právnej analýzy ďalej napr. každá firma s imaním pod 25-tisíc eur bude povinná uvádzať výšku základného imania a rozsah jeho splatenia na obchodných dokumentoch spoločnosti. Neviem, koľkí z vás podnikajú, ja som majiteľom niekoľkých firiem a už to, že na každej faktúre, na každom účtovnom doklade musí byť napr. uvedené aj zapísané v Obchodnom registri vložka, číslo, atď., ako ono sa s tým, samozrejme, dá vysporiadať, tie účtovné doklady sa dajú zmeniť, ale zaberá to tam pomerne dosť miesta a je to povinnosť, ktorá, možno ma pán minister doplní, ale nevidím žiadne reálne opodstatnenie, že prečo takáto vôbec povinnosť existuje, keď máme Obchodný register prístupný na internete a podľa názvu obchodnej spoločnosti si vieme dohľadať všetky údaje o nej behom pár sekúnd. A takisto som presvedčený, že nebol predložený ani žiaden konkrétny argument vychádzajúci napr. z aplikačnej praxe, ktorý by ukazoval, že to, že dnes, pri súčasnej úprave, kde sú eseročky so základným imaním 5-tisíc eur, to, že nie je známy rozsah platenia základného imania, rozsah splatenia základného imania, vedie k nejakým problémom a k nejakým podvodom v podnikaní a tak ďalej. Navyše by možno stačilo práve takýto údaj uvádzať na tom Obchodnom registri a nemusel by byť uvádzaný na všetkých dokladoch. Ale to je len jedna drobnosť, asi tá najmenšia z tých, ktoré sa dajú vyčítať tomuto návrhu. Návrh počíta aj so zavedením podriadenosti pohľadávok spoločníkov voči spoločnosti, ktorá je v kríze, čo bude takmer každá spoločnosť, ktorá vznikne podľa toho pravidla, že jednoeurová eseročka, a tým teda v podstate priamo tlačí podnikateľov do zakladania firiem s čo najvyšším základným imaním. Inými slovami, zbytočne zavádzame model jednoeurovej eseročky, keď pravidlá, ktoré nastavujeme, v podstate znemožňujú normálne fungovanie takejto jednoeurovej eseročky. Navyše toto všetko sa bude týkať aj existujúcich firiem. Čiže ak existuje nejaká spoločnosť s ručením obmedzeným dnes, ktorá má základné imanie 5-tisíc eur, tiež bude podľa nových pravidiel, pokiaľ má nejakú sumu záväzkov, v podstate nútená, prinútená k zvyšovaniu základného imania. Je to ale priamo v rozpore s tým, že zavádzame možnosť jednoeurovej eseročky, a hlavne je to v rozpore so zdravým rozumom a s modernými trendami v krajinách Európskej únie a vôbec v krajinách moderného sveta. Nemusíme chodiť po príklad ďaleko. V Českej republike sa jednokorunová eseročka zaviedla začiatkom tohto roka a vôbec tie pravidlá, tie nastavenia neobsahujú všelijaké takéto byrokratické požiadavky, ktoré by znemožňovali jej fungovanie. Krajín, kde jednoeurová, jednodolárová, jednokorunová a podobná eseročka funguje, je už dnes naozaj veľké množstvo. Samotné jednoeurové eseročky podľa predloženého návrhu ďalej budú obmedzené tým, že si ich spoločníci môžu vyplatiť len tri štvrtiny zisku a nebudú si môcť rozdeliť ani iné vlastné zdroje. Ďalej je tu nezmyselné obmedzenie počtu spoločníkov v nových firmách na troch či povinnosť vytvárania vysokého rezervného fondu pre všetky firmy s imaním pod 25-tisíc eur. Rezervný fond je tak isto v podstate účtovná operácia. To, že sú nejaké prostriedky vložené v rezervnom fonde, neznamená, že firma s nimi nemôže narábať, že by museli byť niekde na nejakom špeciálnom bankovom účte, že by ich nemohla používať. Čiže v podstate nevytvára žiadnu nejakú reálnu rezervu pre veriteľov spoločnosti. Čo sa týka množstva spoločníkov, na jednej strane predkladateľ vo svojom návrhu píše, že cieľom zavedenia jednoeurovej eseročky je napríklad aj podpora startupov. Ale veď práve startupy sú firmy, ktoré pracujú s rôznymi, veľmi často s rôznymi kapitálovými vkladmi s tým, že získavajú financovanie nie cez pôžičky, ale cez rôzne formy rizikového kapitálu, kde sa odpredávajú podiely v týchto firmách. Práve takéto financovanie, ak sa zložia viac ako traja kamaráti a rozbehnú si startup, tak už bude podľa tohto zákona znemožnené. Päť, okej. Znamená, možno jeden fond bude môcť vojsť, ale dva, tri, ako bolo bežné pri rôznych známych startupoch typu facebook, sa uskutočniť nebudú môcť. Čo je pointa? Len všetky tieto citované obmedzenia výrazne obmedzia súčasných podnikateľov a keď si nádejní podnikatelia prečítajú podmienky na fungovanie nových firiem, určite sa do podnikania len tak nepohrnú. Pretože všeobecne sa dá povedať, že pravidlá podnikania pre spoločnosť s ručením obmedzeným sa týmto návrhom komplikujú pre všetky firmy ako také. Mnoho z navrhovaných reštriktívnych zmien pritom zrejme nepochádza tak úplne z hláv ľudí na ministerstve spravodlivosti. Sú skôr zdôvodňované plnením akčného plánu boja proti daňovým podvodom. To ale len dokazuje, aký prístup má súčasná vláda k podnikateľom. Pre túto vládu je v podstate každý podnikateľ vrátane toho, ktorý ešte podnikať ani nezačal, len ďalším potenciálnym podvodníkom, ktorý sa bude vo svojom podnikaní rôznymi podvodmi snažiť obrať Slovákov o ich ťažko zarobené peniaze. A preto ho musíme sekať, preto ho musíme zväzovať, preto ho musíme obmedzovať rôznymi nezmyselnými pravidlami, ktoré sme teraz predstavili. Preto ide navyše novela zaviesť aj register diskvalifikovaných osôb, teda nový čierny zoznam. K tomu už moji kolegovia predrečníci povedali dosť. Ja si celkovo myslím, že to nie je zlý nápad. Na druhej strane upozorňujem, že máme veľmi negatívne skúsenosti s fungovaním iných čiernych zoznamov, napríklad dlžníkov na DPH, kde firma, ktorá sa mohla aj objektívne dostať do problémov, síce uhradí všetky svoje záväzky, ale trvá rok, kým je z takéhoto zoznamu vymazaná. Zatiaľ čo v Sociálnej poisťovni to dokážu operatívne a v podstate do týždňa, daňová správa to nedokáže urobiť celý rok. A podnikateľ, aj keď už nemá žiadne podlžnosti, aj keď sa dostal z tej negatívnej situácie, v ktorej bol, stále visí na nejakom čiernom zozname. Takže ak máme, alebo takýmto spôsobom máme v podstate na stole právnu normu, ktorá bude demotivovať nádejných podnikateľov na založenie firiem s minimálnym základným imaním a ide tak vlastne sama proti sebe a navyše, po druhé, bude drasticky obmedzovať aj majiteľov aktuálnych spoločností s ručením obmedzeným, a ak by sa predsa len nakoniec niekto rozhodol podľa nového zákona ísť, čo zrejme nebude veľmi populárny postup, tak ho to bude stáť toľko peňazí na rôznych poradenských a konzultačných službách, že sa mu to v podstate aj tak neoplatí. Veď len povinnosť zostavovať každý mesiac mimoriadnu účtovnú závierku pre firmu v krízovom režime bude stáť toľko peňazí, že jediní, kto na tomto zákone zarobí, budú účtovníci. Ak sa pozrieme na väčšinu zákonov z dielne súčasnej vlády, môžeme len skonštatovať, že systematická likvidácia podnikateľského stavu na Slovensku ďalej pokračuje. Na väčšinu živnostníkov a samostatne zárobkovo činných osôb práve teraz dopadajú zvýšené preddavky na sociálne poistenie a nedoplatky zo zdravotných odvodov, eseročkári začínajú platiť od budúceho roka daňové licencie a DPH za Roberta Fica neklesne snáď ani vtedy, keby sme na Slovensku narazili na ropné pole a nejakým omylom sa nepodarilo rozkradnúť veľkú časť štátneho rozpočtu. Vzhľadom na uvedené podávam procedurálny návrh nepokračovať v rokovaní o tejto, tomto predloženom návrhu, kým ho ministerstvo spravodlivosti neprepracuje aspoň do trochu prijateľnej podoby. Znova opakujem a odporúčam pozrieť sa napríklad vedľa cez kopec do susednej Českej republiky, kde podobný, avšak celkom funkčný zákon prijali len nedávno. Ak by sa teda ministerstvo spravodlivosti mohlo, hoci aj nepriznane, lebo opozičné návrhy teraz nie sú v kurze, mohlo by sa inšpirovať aj návrhom, ktorý sme nedávno predložili s kolegom poslancom Miroslavom Kadúcom, ktorý riešil práve jednoeurovú eseročku a snažil sa tie rôzne problémy s tými, ktorí nechcú čestne podnikať, riešiť v takomto prípade zavedením možno takého prelomového spôsobu, ale osobného ručenia do určitej výšky každým spoločníkom. Ďakujem vám veľmi pekne za pozornosť a teším sa na vás zrejme opäť pri novele zákona o dani z príjmov.