Beluský, Martin, poslanec NR SR (2020-09-23):
Ďakujem za slovo, pán predsedajúci. Dovoľte mi, aby som teraz konkrétnejšie uviedol náš návrh zákona. Koncom júla tohto roka bola na Slovensku podľa štatistík Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny evidovaná miera nezamestnanosti na úrovni 7,65 percenta. Na Slovensku stále máme regióny, medzi ktorými sú výrazne rozdiely v úrovni nezamestnanosti, ako aj v životnej úrovni. Medzi najhorších desať okresov podľa miery evidovanej nezamestnanosti patria okresy Rimavská Sobota, kde je miera nezamestnanosti až 20,51 %, Revúca, Kežmarok, Vranov nad Topľou, Sabinov, ktoré sú nad 15 %, Rožňava, Trebišov, Sobrance, Poltár a Svidník, ktoré sú všetky nad 13 %. Všetko sú to okresy, ktoré sú buď z Banskobystrického, Prešovského, alebo Košického kraja. Tieto okresy majú okrem vysokej nezamestnanosti spoločné aj to, že sú zapísané na zozname najmenej rozvinutých okresov, ktorý vedie a pravidelne aktualizuje Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny. Nízka životná úroveň a nedostatok pracovných miest majú za následok migráciu pracovnej sily do rozvinutejších regiónov, odliv mladých ľudí do zahraničia a prehlbujúce sa regionálne rozdiely. Vláda má k dispozícii niekoľko nástrojov, ako tento negatívny trend zvrátiť. Medzi tieto nástroje patria, patrí napríklad pomoc v rámci zákona č. 336/2015 o podpore najmenej rozvinutých okresov alebo zákon 561/2007 o investičnej pomoci. Podľa informácií zverejnených na internetovej stránke Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky dostalo v rámci zákona o investičnej pomoci od roku 2002 pomoc už viac ako 200 domácich a zahraničných subjektov. Z toho však iba 28,44 % prípadov išlo o pomoc do najmenej rozvinutých okresov. Zarážajúca je však investičná pomoc v ekonomických číslach, kde je celkovo preinvestovaných; z 1,9 mld. eur išlo do najmenej rozvinutých okresov iba 308 mil. eur, to znamená iba 15,86 percenta. Z uvedených čísel je evidentné, že poskytovanie investičnej pomoci zo strany štátu je mimoriadne drahý nástroj, a preto by mal byť využívaný sporadicky a veľmi racionálne. Nesprávne alokovaná investičná pomoc do vysoko rozvinutých regiónov môže zdeformovať zdravé trhové prostredie natoľko, že investičná pomoc bude vo svojom konečnom dôsledku kontraproduktívna. Umelé zvýhodnenie jedného podnikateľského subjektu môže v regiónoch s nízkou nezamestnanosťou viesť k všeobecnému nedostatku kvalifikovanej pracovnej sily a k následnému krachu iných firiem pôsobiacich v danom regióne. Situáciu a investície v regiónoch, kde je dobrá infraštruktúra, silná konkurencia a vysoká miera zamestnanosti zvyčajne spoľahlivo vyrieši aj prirodzené trhové prostredie. Naopak, v najmenej rozvinutých regiónoch s vysokou mierou evidovanej nezamestnanosti je príchod investora schopného vyrábať, predávať a vytvárať nové pracovné miesta vítaným pozitívnym stimulom pre rozvoj regiónu a postupnú elimináciu tzv. hladových dolín. V prípade investičnej pomoci smerovanej do najmenej rozvinutých okresov je riziko negatívnej deformácie trhového a konkurenčného prostredia zvyčajne minimálne. V dôsledku nesprávne nasmerovanej investičnej pomoci zo strany štátu, nedostatočne rozvinutej infraštruktúry a dlhodobej ignorácie najmenej rozvinutých okresov stredného a východného Slovenska vznikol stav, že v mnohých regiónoch sa o ekonomickom raste a zvyšujúcej sa životnej úrovni nedá ani hovoriť. Deformácia trhového a konkurenčného prostredia aj kvôli nesprávne alokovanej štátnej pomoci vyústila do extrémne veľkých regionálnych rozdielov, vyľudňovania chudobnejších regiónov a prílivu lacnej, často nelegálnej pracovnej sily zo zahraničia. Jasným dôkazom komplikácií, ktoré môžu nesprávne, ktoré môže nesprávna alokácia investičnej pomoci spôsobiť, je napríklad investičná pomoc do spoločnosti Jaguar Land Rover, ktorá postavila fabriku pri Nitre, teda v regióne, kde bola evidovaná miera nezamestnanosti koncom roka 2016 na úrovni 5,22 % a koncom roka 2017 na úrovni 2,9 percenta. Za účelom znižovania regionálnych rozdielov, podpory zamestnanosti v najmenej rozvinutých okresoch a obmedzení prílivu lacnej pracovnej sily zo zahraničia do vyspelých okresov preto predkladáme predmetnú novelu zákona č. 561/2007 o investičnej pomoci. V rámci tejto novely navrhujeme upraviť definíciu oprávneného prijímateľa investičnej pomoci tak, aby mohol štátnu investičnú pomoc získať len taký prijímateľ, ktorý plánuje zrealizovať investičný zámer minimálne v jednom z najmenej rozvinutých okresov na Slovensku. Tým by prišlo k praktickému presmerovaniu štátnej investičnej pomoci do najmenej rozvinutých okresov a k súčasnému obmedzeniu nepotrebnej štátnej investičnej pomoci do okresov s nízkou evidovanou mierou nezamestnanosti. Návrh zákona nepredpokladá zmenu výšky poskytovanej investičnej pomoci zo štátneho rozpočtu, iba zmenu prijímateľov tejto pomoci. Investičná pomoc smerovaná do najmenej rozvinutých regiónov prispeje k naštartovaniu hospodárstva v daných regiónoch, čo bude mať v konečnom dôsledku jednoznačne pozitívny vplyv na rozpočet verejnej správy. Novela zákona bude mať tiež pozitívny vplyv na podnikateľské prostredie, pozitívny vplyv na hospodárenie obyvateľstva. Ďakujem pekne za pozornosť.