R. Bauer, poslanec: (2006-08-03):
Ďalej si vláda kladie za cieľ spracovať ucelenú víziu regionálneho rozvoja Slovenska na obdobie nasledujúcich 20 rokov. To tiež dokazuje oprávnenosť kritiky z radov opozície k neexistencii vízie. Vzhľadom na globálne rozvojové tendencie, ktoré viac či menej ovplyvňujú aj ekonomický rozvoj Slovenska, vzhľadom na zvyšujúce sa riziko povodní, vzhľadom na zlý demografický vývoj na Slovensku je však potrebné mať na rozhodovanie k dispozícii aj rôzne prognózy regionálneho rozvoja, hoc aj na 20 rokov, s ktorými vízia musí byť konfrontovaná. Takéto dokumenty si však vyžadujú svoj čas na kvalitné spracovanie či aktualizáciu a tak určite nie je možné čakať na ich spracovanie a až potom nastaviť opatrenia v Národnom strategickom a referenčnom rámci tak, ako to vláda „deklaruje“ v predloženom dokumente, ako to spomínal aj kolega László Gyurovsky. Vláda sa ďalej zaväzuje výraznejšie podporovať rozvoj celoštátnej i regionálnej dopravnej infraštruktúry s cieľom zlepšenia dostupnosti územia ako elementárnej podmienky zvýšenia domácej i zahraničnej investičnej činnosti. Dostupnosť územia je kľúčová aj pre riešenia disparít medzi regiónmi a aj minulá vláda podporovala rozvoj dopravnej infraštruktúry. Ale z Programového vyhlásenia vlády nevyplýva, že chcete budovať dopravnú infraštruktúru rýchlym tempom, ako mala ambíciu minulá, predchádzajúca vláda, naopak, to tempo, ktoré chcete nasadiť, je pomalé a už vôbec neprispeje k riešeniu regionálnych disparít. Ďalej má byť vytvorený rámec pre postupný prechod k plnej zodpovednosti samosprávnych krajov za implementáciu uceleného operačného programu príslušného regiónu. Pod regiónom sa tu zrejme myslí druhá úroveň štatistických regiónov. Chcem poznamenať, že regionálny operačný program na úrovni NUT 2 začal asi rokom a pol pripravovať región Slovensko - východ. V súčasnosti je v záverečnej etape prípravy na jeseň tento ucelený program bude preložený poslaneckým zborom Košického a Prešovského samosprávneho kraja. Slovensko - západ začalo prípravu podobného dokumentu pred niekoľkými mesiacmi. Na tému regionálneho rozvoja chcem ešte povedať, že v predloženom dokument nie je regionálny rozvoj správne zaradený v existujúcej štruktúre dokumentu. Regionálny rozvoj, respektíve regionálna politika, napríklad podľa klasickej definície Klansena zahŕňa všetky verejné intervencie vedúce k zlepšeniu priestorového usporiadania hospodárskych činností a preto nemôže byť spájaný len s bytovou výstavbou. V časti verejná správa sa vláda zaväzuje vykonať analýzu vývoja a súčasného stavu verejnej správy s cieľom postupne riešiť otvorené problémy a tak ďalej. Takisto vláda chce vykonať odborný audit legislatívy súvisiacej s verejnou správou s cieľom zníženia byrokracie. Chvályhodné, ak sa cieľ zníženia byrokracie naozaj podarí dosiahnuť. Skúsenosti z vládnutia strán podobného zamerania v iných európskych krajinám hovoria skôr o opaku a preto budem pozorne sledovať, či sa byrokracia naozaj odbúrava, alebo jej pribúda. V súvislosti s fiškálnou decentralizáciou je určite potrebné vyhodnotiť jej dopady na orgány územnej samosprávy s cieľom upevniť dosiahnutý stav fiškálnej decentralizácie a fiškálnu stabilitu obcí, miest a regiónov. Záväzok vlády posúdiť možnosti zredukovania organizačnej členitosti a personálnej náročnosti krajských štruktúr štátnej správy ako aj možnosti prenesenia niektorých ďalších kompetencií na orgány územnej samosprávy a záväzok zrušiť krajské úrady v čo najkratšom čase a previesť ich kompetencie na územnú samosprávu je pravdepodobne motivovaný vhodným politickým obsadením pozícii županov pre Smer - sociálnu demokraciu a Hnutie za demokratické Slovensko a nie hľadaním optimálneho modelu výkonu verejnej správy z pohľadu čo najefektívnejšieho rozdelenia právomocí medzi jednotlivými úrovňami verejnej správy. Prenos niektorých kompetencií krajských úradov na územnú samosprávu je problematický aj z ústavného hľadiska, článok 71 ods. 1 Ústavy Slovenskej republiky hovorí, že na samosprávu možno preniesť výkon určených úloh miestnej štátnej správy. Obec, ani vyšší územný celok nie je orgánom štátu, ale orgánom verejnej moci a isté úlohy a povinnosti štátu, napríklad obrana štátu, krízový systém, civilná ochrana, požiarna ochrana, priestupky a ďalšie sa môžu vykonávať len prostredníctvom štátnych inštitúcií. Zrušenie krajských úradov je tiež v rozpore s nasledujúcou vetou v tejto časti dokumentu, kde vláda chce zlepšiť výkon koordinačných úloh štátu zabezpečovaním sociálneho a ekonomického rozvoja v území a pri riešení krízových situácií. Podstatou existencie krajských úradov je práve koordinácia niektorých úloh štátu v území a po ich zrušení sa táto funkcia oslabí. Napríklad integrované záchranné systémy na poskytovanie pomoci v tiesni sú budované na krajskej úrovni a tieto úlohy štátu sa nedajú dobre preniesť na regionálnu samosprávu. Ďalej vláda chce pristúpiť k ostatným článkom Európskej charty územnej samosprávy, čo musím oceniť, a je to aj v súlade s predstavami Kresťansko-demokratického hnutia, ale aj ZMOS-u či Únie miest. Materiál sa v tejto časti nedotýka mnohých ďalších vážnych problémov, napríklad modernizačného dlhu na majetku územnej samosprávy alebo vysporadúvaniu pozemkov pod cestami alebo financovaniu preneseného výkonu štátnej správy a podobne, ktoré v územnej samospráve existujú a sú prioritami aj ZMOS-u pre toto volebné obdobie, čo považujem za nedostatok. Každý obyvateľ Slovenska predsa žije v nejakej obci alebo v meste a miera identifikácie sa so svojou obcou, či mestom je aj podľa posledného prieskumu Sociologického ústavu Slovenskej akadémie vied na Slovensku veľmi vysoká a od úrovne poskytovania služieb územnou samosprávou závisí kvalita života nás všetkých. Taktiež vláda nespomína komunálnu reformu a nechce riešiť nevhodné územno-správne členenie Slovenska. Spišiaci či Zemplínčania si tak budú musieť počkať na novú vládu. V oblasti využívania fondov Európskej únie materiál len veľmi všeobecne „deklaruje“ plynulé dočerpanie finančných prostriedkov predvstupových fondov a štrukturálneho fondu i kohézneho fondu zo skráteného programovacieho obdobia a vytvorenie optimálnych podmienok a mechanizmov pre efektívne čerpanie finančných prostriedkov v rámci nového programovacieho obdobia 2007 - 2013. Nie sú uvedené žiadne skúsenosti zo súčasného programovacieho obdobia a návrhy ako efektívne čerpať finančné prostriedky v novom programovacom období. Chcel by som preto doplniť, že poučením zo súčasného programovacieho obdobia je, že v niektorých prípadoch je výhodnejšie a efektívnejšie zaviesť takzvané územné predalokácie finančných zdrojov a zvlášť keď hlavným cieľom regionálnej politiky je riešiť medziregionálne rozdiely. Ďalej je lepšie zaviesť predvýber jednotlivých projektov, aby sa zbytočne nemrhali prostriedky na prípravu drahej projektovej dokumentácie a počet podaných projektov niekoľkonásobne prekročí možnosti daného operačného programu, ako sa to stalo v súčasnom programovacom období napríklad pri operačnom programe základná infraštruktúra, opatrení 3.1.1., budovanie a rozvoj školskej infraštruktúry a ďalej je potrebné výrazne zjednodušiť finančné riadenie tak, aby sa na prostriedky nemuselo čakať dlhé mesiace, čo malo až likvidačné dôsledky na menšie organizácie v mimovládnom sektore pri čerpaní prostriedkov Európskeho sociálneho fondu. Materiál spomína len zavedenie vhodného systému finančného riadenia. Vláda ďalej chce hľadať vhodné formy zapojenia územnej samosprávy. Zase málo konkrétne. Vhodná forma zapojenia hlavne vyšších územných celkov znamená v prvom rade zvýšenie miery spolurozhodovania vyšších územných celkov o tom, ako má byť európska pomoc absorbovaná v jednotlivých regiónoch, a tým aj zvýšenie efektívnosti čerpania finančných zdrojov, pretože územná samospráva má komplexnejší pohľad na integrovaný rozvoj regiónov, pri ktorom sa dajú dosahovať výraznejšie synergické efekty ako jednotlivé rezorty. Do tejto časti sa dostalo aj rozdelenie národného strategického referenčného rámca na vecné okruhy, na ktoré sa má sústrediť čerpanie štrukturálnych fondov. Chcem však upozorniť, že vláda bude musieť uzavrieť tento strategický dokument rýchlo, lebo negociačný proces je už rozbehnutý a ak chceme začať čerpať európske prostriedky od začiatku nového programovacieho obdobia, čiže už v roku 2007, tak by nemalo nastať žiadne zdržanie. V materiáli je tiež „deklarovaný“ prísľub začlenenia súkromného sektora na poskytovaní verejných služieb aj s využitím fondov Európskej únie. Je jasné, že aj súkromný sektor sa má podieľať na využívaní európskych fondov a zvlášť pri inovatívnych nástrojoch, je však rozdiel, ak súkromná firma získa zákazku a nevratné finančné zdroje, či pri riadne transparentne uskutočnenej súťaži alebo na základe súkromných vzťahov k politikom, ktorým bolo zverené rozhodovanie. Nesprávne rozhodnutie v tejto oblasti môže viesť k deformácii trhu a nemalo by sa stať, aby jeden podnikateľ staval penzión za 30 miliónov z európskych peňazí, ktoré nemusí vracať, a druhý podnikateľ si musel zobrať úver z banky, ktorý bude splácať 10 rokov. Tvorba verejno-súkromného partnerstva pre štrukturálne fondy a kohézny fond pri niektorých typoch opatrení môže byť efektívna, ak je zabezpečenia rovnosť prístupu podnikateľských subjektov k týmto zdrojom. V tejto časti som čakal, že vláda bude viac pripravená a omnoho konkrétnejšia, napriek tomu, že je to koncepčný dokument, zvlášť preto, že čerpanie európskych finančných zdrojov už prebieha tretí rok, že práce na Národnom strategickom a referenčnom rámci prebiehajú už tiež pomerne dlho, vyjednávanie s Európskou komisiou už začalo a nie je dosť času na prešľapovanie na mieste. Dámy a páni, aj v týchto častiach Programového vyhlásenia vlády, ktorým som sa venoval, vidno veľmi všeobecné deklarácie, ktoré sú málo konkrétne, čo signalizuje nepripravenosť vlády na vládnutie. V Programovom vyhlásení vlády nevidno veľa tvorivosti, ani štátnický pohľad, ako to spomínal pán podpredseda Číž, veľmi nevidno. Vládny dokument nedáva záruky, že z dlhodobého pohľadu sa kvalita života obyvateľov Slovenska bude zlepšovať. Naopak, existujú značné riziká nepriaznivého vývoja verejných financií a spomalenie dobiehania vyspelých krajín Slovenskom. To sú niektoré dôvody, pre ktoré nemôžem podporiť toto Programové vyhlásenie vlády. Ďakujem za pozornosť.