Šramko, Ivan, predseda Rady pre rozpočtovú zodpovednosť (2020-09-16):
Dobrý deň. Dobrý deň, vážený pán predsedajúci, vážení páni poslanci, vážené pani poslankyne, dovoľte mi, aby som uviedol Správu o hodnotení plnenia pravidiel rozpočtovej zodpovednosti a rozpočtovej transparentnosti za rok 2019. V podstate nadviažem na to, čo predo mnou hovoril teda jednak pán minister a predseda Najvyššieho kontrolného úradu. Správa o hodnotení plnenia pravidiel rozpočtovej zodpovednosti a transparentnosti každoročne do 31. augusta posudzuje plnenie pravidiel vyplývajúcich z ústavného zákona o rozpočtovej zodpovednosti za predchádzajúci rok. Okrem hodnotenia najdôležitejšieho pravidla, t. j. ústavného limitu na dlh, prináša pohľad na ďalšie zákonom stanovené povinnosti, najmä v oblasti poskytovania a zverejňovania údajov, dlhu samospráv a financovania ich kompetencií. K tej prvej časti, pravidlá rozpočtovej zodpovednosti. V roku 2019 pokračoval pokles pomeru hrubého dlhu verejnej správy k hrubému domácemu produktu. V apríli 2020 Eurostat zverejnil údaje o hrubom dlhu na konci roka 2019 veľmi tesne pod úrovňou 48,0 % HDP, čo znamená, že dlh klesol pod sankčné pásmo ústavného zákona. K definitívnemu potvrdeniu podielu dlhu na HDP dôjde v jesennej notifikácii v októbri 2020. K zníženiu úrovne dlhu mimo sankčných pásiem prišlo po siedmich rokoch od ich prvého prekročenia v roku 2012, kedy dlh dosiahol 51,8 percenta. Ústavný zákon o rozpočtovej zodpovednosti predpokladá, že vláda prijme dostatočné opatrenia na to, aby dlh v čo najkratšom čase klesol pod sankčné pásma tzv. dlhovej brzdy. Podľa rozpočtovej rady existuje niekoľko dôvodov, na základe ktorých je možné konštatovať, že opatrenia prijaté do roku 2019 neviedli k dostatočne rýchlemu zníženiu podielu dlhu na HDP. Ide predovšetkým o tieto: Na pokles podielu dlhu na HDP mali v rokoch 2013 až 2016 podstatný vplyv jednorazové opatrenia vlády s celkovým príspevkom 4,8 % HDP. Hospodárenie vlády bez jednorazových opatrení prispelo k nárastu dlhu o 2,9 % HDP. K poklesu dlhu mimo hranice sankčných pásiem v roku 2019 prispelo najmä zníženie hotovostnej rezervy v priebehu roku 2019. V pomere k HDP bola hotovostná rezerva najnižšia od roku 2015, čím sa toto pravidlo splnilo skôr formálne. Neprimerané znižovanie hotovostnej rezervy zvyšuje riziká pre financovanie potrieb štátu, čo sa prejavilo aj počas prepuknutia pandémie koronavírusu a s ňou súvisiacej zníženej likvidity na finančných trhoch. Za ďalšie, vláda opakovane posúvala dosiahnutie vyrovnaného rozpočtu a splnenie strednodobého rozpočtového cieľa v podobe štrukturálneho deficitu najviac 0,5 % HDP, pôvodný termín pre rok 2017 bol posunutý na rok 2019. Vyrovnaný rozpočet nebol dosiahnutý ani v roku 2019, deficit dosiahol úroveň 1,3 % HDP a štrukturálny deficit úroveň 2,1 % HDP. Nedodržanie vlastných rozpočtových cieľov bez toho, aby sa objavili nové negatívne skutočnosti, a zároveň nevyužívanie pozitívnejšieho ako v rozpočte uvažovaného ekonomického vývoja v posledných rokoch na zrýchlenie znižovania deficitu a dlhu v porovnaní s vládnymi cieľmi spôsobilo, že hrubý dlh ku konca roka 2019 je približne o 10 % vyšší, ako by bol, keby, keby, ak by vláda zohľadnila tento vývoj pri riadení rozpočtu. Príprava rozpočtu verejnej správy sa každoročne opierala o nerealistické očakávania vo vývoji niektorých príjmov a výdajov, pričom výška negatívnych rizík v rozpočte na roky 2020 až ´22 schválenom v decembri 2019, ako ich v čase pred schválením rozpočtu identifikovala rozpočtová rada, bola výrazne vyššia, ako tomu bolo v predchádzajúcich rokoch. Počas obdobia, kedy bol dlh v sankčných pásmach, vláda prijímala nové opatrenia s negatívnym vplyvom na deficit a dlh, čo zamedzovalo rýchlejšiemu poklesu dlhu. Nedostatočné znižovanie úrovne dlhu po roku 2012 je potrebné vnímať aj v kontexte pravdepodobného výskytu ďalších potenciálnych kríz a šokov, ktorým bude slovenská ekonomika čeliť. Ďalšia časť je limit verejných výdavkov. Ústavný limit na dlh by mal slúžiť ako posledný nástroj na zabezpečenie udržateľnej úrovne dlhu a vláda by mala využiť všetky možnosti na to, aby realizovala hospodársku politiku vrátane proticyklickej politiky v rámci tohto limitu. Ústavný zákon ako nevyhnutnú súčasť zodpovedného hospodárenia predpokladal okrem limitu na dlh aj zavedenie operatívneho nástroja riadenia rozpočtu výdavkových limitov. Nadobudnutím účinnosti ústavného zákona sa mali bezodkladne vyvíjať kroky smerujúce k implementovaniu výdavkových limitov vrátane určenia záväzného termínu, ktorý doteraz nebol stanovený. Z pohľadu požiadavky ústavného zákona je možné skonštatovať, že zatiaľ neboli prijaté žiadne záväzné kroky vlády, ktoré by smerovali k zavedeniu výdavkových limitov. Súčasný právny stav absencie záväzných limitov výdavkov verejnej správy porušuje ústavný zákon a malo by byť prioritou súčasnej vlády implementovať záväzné viacročné limity verejných výdavkov čo najskôr. Hodnotenie osobitných ustanovení pre územnú samosprávu. V prípade pravidiel týkajúcich sa samospráv sa sledujú tri oblasti: za prvé, či štát finančne kryl straty samospráv, za druhé, či došlo k presunutiu nových úloh a kompetencií na samosprávy bez finančného krytia, a výška dlhu samospráv. Tu by som skonštatoval, že štát finančne nekryl straty samospráv. Štát sa však, štát však pokračoval v zlepšovaní hospodárenia vybraných samospráv poskytovaním úverov za veľmi výhodných podmienok, ako aj odpustením poskytnutých finančných výpomocí. Rozpočtová rada preto odporúča stanoviť pravidlá pre poskytovanie návratných prostriedkov zo štátnych finančných aktív samosprávam, ktoré by zabránili ich selektívnemu zvýhodňovaniu a prípadnému predchádzaniu platobnej neschopnosti. Podľa rozpočtovej rady v priebehu roku 2019 nedošlo k vytvoreniu nových úloh pre samosprávu, ktoré by si vyžadovali zabezpečenie ich financovania zo strany štátu. Súčasné znenie ústavného zákona neobsahuje objektívne kritériá, ktoré by umožňovali rozpočtovej rade jednoznačne vyhodnotiť súlad s ústavným zákonom. Posledná časť sú pravidlá rozpočtovej transparentnosti. Pravidlá rozpočtovej transparentnosti definované ústavným zákonom boli z formálneho hľadiska takmer v plnej miere splnené. Z pohľadu zrozumiteľnosti rozpočtu sa zlepšila komunikácia odhadu vývoja salda v bežnom roku, keďže odhadované rozdiely voči rozpočtu boli pripísané tak aj z hľadiska najvýznamnejších faktorov na vývoj salda. Pozitívom je aj prezentovanie opatrení v rezorte zdravotníctva. Nedostatkom trojročného rozpočtu je, že neobsahoval všetky potrebné, všetky opatrenia potrebné na splnenie stanovených cieľov. Zároveň všetky ukazovatele, ako hrubý dlh, štrukturálne saldo, tempo rastu výdavkov, ktoré sú dôležité z hľadiska posúdenia rozpočtu, sú vypočítané za predpokladu naplnenia cieľov. Tento spôsob prezentácie rozpočtu neodôvodnene vytvára pozitívnejší obraz o budúcom vývoji verejných financií a potláča do úzadia informácie o skutočných rozpočtovaných hodnotách a dôsledkoch pre plnenie európskych a národných fiškálnych pravidiel. Okrem samotného zlepšovania obsahu dokumentov a prezentácie rozpočtu je dôležitý aj proces tvorby rozpočtu, jeho schvaľovania a implementácie v priebehu rozpočtového roku. Tu mi dovoľte povedať na záver niekoľko našich poznatkov. Schválené rozpočty opakovane obsahujú riziká výpadku príjmov, ktoré sa vo veľkej miere aj napĺňajú. Ďalší problém z hľadiska transparentnosti predstavuje opakované navyšovanie daňových príjmov nad rámec výboru pre daňovú prognózu. Rozpočet v niektorých oblastiach nereagoval na odlišný vývoj v roku 2019 v porovnaní s predpokladmi schváleného rozpočtu na rok 2019, čo sa premietlo do odhadu rizík v roku 2020. Súčasný legislatívny rámec schvaľovania rozpočtu v Národnej rade nie je z pohľadu predmetu a obsahu schvaľovaných dokumentov vyhovujúci. Schvaľovanie hotovostného štátneho rozpočtu na najbližší rok je dané historicky a už nepostačuje na zachytenie kľúčových sledovaných parametrov verejných financií a všetkých zmien vo verejných financiách v súlade s európskou metodikou ESA 2010. Zároveň by bolo vhodné legislatívny rámec upraviť tak, aby sa posilnila záväznosť schváleného rozpočtu vrátane stanovenia transparentných pravidiel pre tvorbu, použitie a zverejňovanie informácií o všetkých rezervách rozpočtu. Veľký objem rezerv znižuje kontrolu parlamentu nad výdavkami rozpočtu najmä v tom prípade, ak nie sú dostatočne špecifikované. A na záver mi len dovoľte poznámku, že v priebehu implementácie rozpočtu došlo zavedením 13. dôchodku vo februári 2020 k významnému zásahu do rozpočtu na rok 2020, navýšenie výdavkov nad rámec schváleného limitu bez akejkoľvek adekvátnej kompenzácie. Ďakujem pekne. To je z mojej strany všetko.