Mihál, Jozef, poslanec NR SR (2013-10-15):
V tejto súvislosti sa vykoná prečíslovanie novelizačných bodov a toto prečíslovanie sa premietne do čl. IV o účinnosti zákona. Zároveň navrhujem, aby body 2 a 3 nadobudli účinnosť k 1. 1. 2014. Odôvodnenie: Uvedenou úpravou navrhujem spresniť navrhované znenie ustanovenia v novele, ktoré upravuje osobitný postup pri posudzovaní vzniku povinného nemocenského poistenia a povinného dôchodkového poistenia fyzickej osoby, ktorej v predchádzajúcom kalendárnom roku zaniklo oprávnenie na výkon alebo prevádzkovanie tejto činnosti. Taktiež navrhujem odstrániť právne vákuum spočívajúce vo vzniku povinného dôchodkového poistenia a následným rozpočítaním príjmu zamestnanca vykonávajúceho práce na základe dohody o brigádnickej práci študentov, ktorý prekročí zákonom ustanovenú hranicu príjmu. Zároveň poprosím z pohľadu hlasovania, aby to malo logiku, aby sa, ten návrh má tri body, ešte raz, čiže poprosím, aby sa o bode 1 hlasovalo osobitne a o bode 2 a 3 tohto návrhu, aby sa hlasovalo spolu, lebo tie dva body 2 a 3 bez seba nedávajú zmysel, musia sa schváliť alebo neschváliť obidva naraz. Čiže osobitne o bode 1, osobitne o bode 2 a 3. Ďalší pozmeňujúci návrh poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Jozefa Mihála k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony, tlač 651. 1. V čl. I bod 26 znie: 26. V § 138 odsek 2 znie: „(2) Vymeriavací základ povinne nemocensky poistenej a povinne dôchodkovo poistenej samostatne zárobkovo činnej osoby je podiel pomernej časti základu dane z príjmov samostatne zárobkovo činnej osoby uvedených v § 3 ods. 1 písm. b) a ods. 2 a 3 nezníženého o zaplatené poistné na povinné verejné zdravotné poistenie, poistné na povinné nemocenské poistenie, poistné na povinné dôchodkové poistenie a povinné príspevky na starobné dôchodkové sporenie, poistné do rezervného fondu solidarity povinne dôchodkovo poistenej samostatne zárobkovo činnej osoby a upraveného o príjmy a výdavky, ktoré sa nezahŕňajú do vymeriavacieho základu, a koeficientu 1,486. Pomerná časť základu dane je časť pripadajúca na jeden kalendárny mesiac výkonu podnikania a inej samostatnej zárobkovej činnosti. Takto určený vymeriavací základ sa použije od 1. júla kalendárneho roka nasledujúceho po kalendárnom roku, za ktorý mala povinne nemocensky poistená a povinne dôchodkovo poistená samostatne zárobkovo činná osoba príjem uvedený v § 3 ods. 1 písm. b) a ods. 2 a 3 do 30. júna nasledujúceho kalendárneho roka.“. Druhý bod návrhu. Za bod 2 sa vkladá bod 3, ktorý znie: 3. V § 4 odsek 5 znie: „(5) Maximálna suma mesačného príjmu a maximálna suma priemerného mesačného príjmu podľa § 3 ods. 1 písm. a) a ods. 2 a 3 z dohody o brigádnickej práci študentov určenej podľa § 227a je suma vo výške 19,72 % priemernej mesačnej mzdy v hospodárstve Slovenskej republiky zistenej Štatistickým úradom Slovenskej republiky (ďalej len „štatistický úrad“) za rok, ktorý dva roky predchádza kalendárnemu roku, za ktorý sa platí poistné na dôchodkové poistenie. Suma podľa prvej vety sa zaokrúhľuje na celé euro nahor. Suma podľa prvej vety na príslušný kalendárny rok sa ustanoví opatrením, ktoré vydá Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo“) podľa údajov štatistického úradu a vyhlási jeho úplné znenie uverejnením v Zbierke zákonov Slovenskej republiky (ďalej len „Zbierka zákonov“) najneskôr do 31. októbra kalendárneho roka predchádzajúceho príslušnému kalendárnemu roku.“. Čl. IV o účinnosti sa upraví tak, aby navrhovaný bod nadobudol účinnosť 1. januára 2014. V súvislosti s vložením novelizačného bodu sa vykoná prečíslovanie nasledujúcich bodov a toto prečíslovanie sa premietne do čl. IV o účinnosti zákona. Teraz dovoľte odôvodniť tieto dva body, tieto vlastne dva návrhy, ktoré som predniesol. V prvom prípade ide o to, že podľa samotného vládneho návrhu novely zákona, by sa aj v prípade, ak by samostatne zárobkovo činná osoba vykonávala činnosť len časť predchádzajúceho kalendárneho roka, napríklad jeden, dva mesiace, vymeriavací základ určil vždy ako podiel jednej dvanástiny základu dane z príjmov samostatne zárobkovo činnej osoby nezníženého o jednotlivé druhy zaplateného poistného. Takáto úprava, ktorá je navrhnutá vo vládnej novele by pri pozastavení činnosti na časť roka neprimerane zvýhodňovala určitú časť samostatne zárobkovo činných osôb a mohla by sa zneužívať. Úprava navrhnutá týmto pozmeňovacím návrhom tento nedostatok odstraňuje. K druhému bodu odôvodnenie. Tu ide o stanovenie rovnakej hranice príjmu pre vznik povinného dôchodkového poistenia pri študentoch, ktorí pracujú na dohody o brigádnickej práci študentov. Ako som už hovoril v prvej časti svojho vystúpenia, nie je žiadny dôvod na to, aby študenti do 18 rokov veku mali túto hranicu stanovenú ako 55 eur, hovorím to v súčasných platných sumách, ako 55 eur mesačne a pri príjme nad túto hranicu už sú poistení, platia odvody a študenti 18-roční a starší, aby mali túto hranicu 155 eur, pardon v prvom prípade 66 eur, v druhom prípade 155 eur a platili poistné až od tejto hranice. Čiže navrhujem, aby všetci študenti, či 16, 17, 18, 19 alebo 26-roční platili poistné na dôchodkové poistenie spolu so svojimi zamestnávateľmi len v prípade, ak ich príjem presiahne hranicu 155 eur mesačne. Na budúci rok to bude 159 eur mesačne. Verím, že vás tento návrh zaujal a keď nie aj ten druhý, lebo financie, aj keď tam ide možno o desaťtisíc študentov, možno aj o menej, ktorí sú týmto spôsobom diskriminovaní a štátnu kasu, resp. kasu Sociálnej poisťovne by to temer nič nestálo, verím, že minimálne ten prvý z týchto návrhov vás osloví, pretože ak nie, tak v zákone o sociálnom poistení vznikne nová diera. Ja nemám diery rád. Vy možno áno. Čiže poprosím o podporu aj tohto návrhu a zároveň poprosím, aby sa o týchto dvoch hlasovalo osobitne, pretože majú iný vecný charakter. Ďakujem pekne za pozornosť.