Kiššová, Jana, poslankyňa NR SR (2016-05-24):
Ďakujem veľmi pekne. Dovolím si informovať ctené plénum, že si myslím, že toto by ich celkom mohlo zaujímať, lebo ideme dať návrh na späťvzatie nejakej novely, ktorá z nášho pohľadu vôbec nebola korektná, vôbec nebola v prospech Slovenskej republiky a bola spravená dokonca veľmi zvláštnym a čudným spôsobom. Takže pre tých, ktorí neboli účastní tejto doslova učebnicovej zmeny zákona, a to učebnicovej, myslím naozaj mimoriadne sarkasticky, tak stručne opíšem, ako sa udiala. Tak 11. marca 2014 Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre hospodárske záležitosti prijal uznesenie k vládnemu návrhu zákona o ochrane spotrebiteľa, ten zákon má strašný názov, ale skracuje sa, že zákon o ochrane spotrebiteľa. V plnom znení je to zákon o ochrane spotrebiteľa pri predaji tovaru alebo poskytovaní služieb na základe zmluvy uzavretej na diaľku alebo zmluvy uzavretej mimo prevádzkových priestorov predávajúceho. V každom prípade išlo teda o zmenu v tomto zákone na ochranu spotrebiteľa. A obsahom toho uznesenia bolo okrem iného aj odporúčanie Národnej rade Slovenskej republiky, aby schválila závažné zmeny v zákone o investičnej pomoci vo forme pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov. Takže nepriama novela cez úplne nesúvisiaci zákon bol zásah do významnej zmeny úplne iného zákona. A údajný súvis týchto zmien s novelizovaným zákonom o ochrane spotrebiteľa výbor odôvodnil potrebou doplniť povinnosť žiadateľa o investičnú pomoc o čestné vyhlásenie, že v prípade, ak realizáciou investičného zámeru dochádza k takej podnikateľskej činnosti, že žiadateľ je v postavení predávajúceho a vstupuje do právnych vzťahov so spotrebiteľmi, je povinný dodržiavať spotrebiteľské právo. Inými slovami, žiadateľ má čestne vyhlásiť, že nebude porušovať zákon, ktorý je všeobecne platný. Čiže mala by byť samozrejmosť, že ľudia, hoc podnikateľské subjekty, majú dodržiavať zákon aj bez toho, aby niečo čestne vyhlasovali. Ale práve cez vloženie tejto úplne nezmyselnej povinnosti sa otvoril úplne iný zákon s mimoriadne závažnými zmenami. Ďalším z dôvodov malo byť zefektívnenie procesu schvaľovania investičnej pomoci vo vybraných investičných zámeroch na základe arbitrárne určenej výšky oprávnených nákladov pri daňových úľavách. Toto odôvodnenie, prečo takáto zmena má nastať, neobsahovalo žiadnu podrobnú analýzu dopadov tejto legislatívnej úpravy inak úplne nesúvisiacej právnej normy. Dámy a páni, ak by som ja v tom čase bola predsedníčkou hospodárskeho výboru, a viem veľmi dobre, že pri matematike 7 na 6 by som nemala žiadnu šancu toto ovplyvniť, napriek tomu by som sa za takýto legislatívny postup mimoriadne, mimoriadne hanbila. Národná rada v každom prípade tieto navrhované zmeny prijala a zákon nadobudol účinnosť dňa už dňa 1. 5, čiže žiadne medzirezortné pripomienkové konanie, žiadna diskusia na verejnosti, žiadne analýzy, žiadne dopady na tieto zmeny. Najdôležitejšou a pravdepodobne jedinou zamýšľanou zmenou v zákone o investičnej pomoci bolo odobratie právomoci vláde Slovenskej republiky vo veci rozhodnutia o schválení investičnej pomoci formou daňovej úľavy, kedy investičný zámer s oprávnenými nákladmi nad 200 mil. eur nepodlieha konaniu o schválení vládou Slovenskej republiky, ale podlieha schváleniu len jedného jediného ministra, a to buď ministra hospodárstva, alebo ministra dopravy. Čiže nie v zbore, tak ako dovtedy, ale stačí odklepnutie jedným jediným človekom a investičná pomoc je na svete. Je veľmi otázne, že prečo investičné zámery, kde investícia je do 200 mil. eur, podlieha schvaľovaniu vlády v zbore a investičný zámer s investíciou nad 200 mil. eur, čo znamená, že ďaleko väčšie investície a tým pádom aj ďaleko vyššia štátna pomoc, tak tieto už nemajú takémuto rozhodovaciemu procesu podliehať. Minister financií ako člen vlády už po novom teda nemá žiadnu právomoc rozhodnúť vo veci, ktorá podstatne súvisí s jeho rezortom. A zároveň pri takomto postupe je aj mimoriadne znížená možnosť kontroly zo strany verejnosti. Náš návrh zákona, teda opätovná zmena vrátiť to do pôvodného stavu, má za cieľ zrušiť toto údajné zefektívnenie procesu schvaľovania investičnej pomoci, ktorý v skutočnosti nie je v celospoločenskom záujme, ale máme za to, že je len v individuálnom záujme niektorých subjektov. Cieľom nášho návrhu zákona je vrátiť teda znenie zákona o investičnej pomoci do právneho stavu, v ktorom bol pred prijatím týchto pozmeňujúcich ustanovení. Dámy a páni, návrh zákona nemá vplyv na podnikateľské prostredie, štátny rozpočet, rozpočty obcí a vyšších územných celkov, vplyv na životné prostredie, informatizáciu spoločnosti, sociálne vplyvy a na zamestnanosť. Je v súlade s právom Európskej únie, s Ústavou Slovenskej republiky, s ústavnými zákonmi Slovenskej republiky, so zákonmi Slovenskej republiky a ostatnými všeobecne záväznými predpismi, ako aj s medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná. Navrhujeme účinnosť od 1. januára 2017. Dámy a páni, to bolo len veľmi stručné predstavenie nášho návrhu zákona. Viac trošku o tom poviem v rozprave, do ktorej sa rovnako prvá hlásim. Ďakujem.