Richter, Ján, minister práce, sociálnych vecí a rodiny SR (2012-09-14):
Vážená pani podpredsedníčka Národnej rady, vážené panie poslankyne, páni poslanci, rovnosť žien a mužov je jednou zo základných hodnôt Európskej únie jasne zadefinovanou v primárnej aj v sekundárnej legislatíve Európskej únie, Stratégie Európskej únie 2020, ako aj Stratégie rovnosti žien a mužov na roky 2010 – 2015, v Európskom pakte pre rodovú rovnosť na roky 2011 – 2020 a v ďalších medzinárodných dokumentoch. Politika podpory rodovej rovnosti je v našom každodennom živote, pretože je dôležitá pre hospodársky rast, prosperitu a konkurencieschopnosť Slovenskej republiky. Ľudskoprávny pohľad na problematiku rodovej rovnosti nahrádza rodovosť stereotypné, rigidné, tradičné predstavy o úlohách a rolách žien a mužov a zdôrazňuje možnosť individuálnej voľby bez ohľadu na pohlavie tak, aby ženy a muži mali možnosť slobodne sa rozhodovať pri výbere školy, povolania, kariérnom raste a pri starostlivosti o deti atď. Rovnosť žien a mužov nie je o zasahovaní do každodenného života, ale o vytvorení šancí na slobodné rozhodnutia. Našou snahou nie je vnucovať rodovú rovnosť. Nebudeme podporovať neprimerané zásahy do slobody konania jednotlivca. Nízka miera pôrodnosti a rastúci podiel starších ľudí nás však núti hľadať riešenia aj v podobe lepších podmienok pre vybalansovanie rovnováhy medzi šancami žien a mužov získať a udržať si kvalitné zamestnanie. Výsledky dosiahnuté v severských krajinách nás presviedčajú o dôležitosti prorodinných a prorodových opatrení, a to nielen pre partnerský život, pre zamestnávateľov, ale aj pre celú spoločnosť. Predložená správa informuje o aktuálnych hodnotách, o základných celoeurópskych sledovaných štrukturálnych ukazovateľoch rodovej rovnosti dostupných v čase spracovania správy, pričom kladie dôraz na analytické poznatky, ktoré viaceré štatistické ukazovatele vysvetľujú a naznačujú príčinné súvislosti. Významným zdrojom bola publikácia Štatistického úradu Slovenskej republiky „Rodová rovnosť v Slovenskej republike a Európska únia 2011“, ktorej spracovanie vyplynulo z Národného akčného plánu rodovej rovnosti na roky 2010 – 2013. Napriek pokroku v oblasti rovnosti žien a mužov na Slovensku napríklad v legislatíve pretrvávajú nerovnosti takmer vo všetkých oblastiach sledovaných správou, predovšetkým na trhu práce spôsobené navzájom sa ovplyvňujúcimi viacerými faktormi. V oblasti zamestnanosti je na Slovensku situácia porovnateľná s krajinami Európskej únie, hoci ju ovplyvňujú pre nás špecifické faktory, ako sú regionálne rozdiely a nižšia ponuka flexibilných pracovných úväzkov. Miera ekonomickej aktivity u mužov dosahuje stále neporovnateľne vyššiu úroveň ako u žien. Rozdiel v mierach zamestnanosti medzi ženami a mužmi je tiež v neprospech žien. Najväčšie rozdiely sa prejavujú v zamestnanosti v preddôchodkovom veku predovšetkým u žien nad 45 rokov. V oblasti pracovného procesu sú ženy konfrontované s horizontálnou i vertikálnou segregáciou. V oblastiach, ako je zdravotníctvo, sociálne služby, školstvo, tvoria ženy až 80 % pracovnej sily, v sektore verejnej správy 70 %. Naopak, v súkromnom sektore s vyššími zárobkami predstavujú ženy iba 42 % zo všetkých zamestnancov. Rodové rozdiely sú najmarkantnejšie v podnikateľskej sfére, kde na jednu podnikateľku pripadajú traja muži podnikatelia. Stále pretrvávajú výrazne rozdiely v platovom ohodnotení žien a mužov, tzv. rodový mzdový rozdiel sa stabilne pohybuje niekde na hranici nad 20 % a v prvom štvrťroku v uplynulom roku dosiahol hodnotu 20,9 %. Pozitívom je, že tento rozdiel sa znížil za ostatných päť rokov o celú jednu pätinu. Napriek veľmi dobrej vzdelanostnej úrovni žien, na Slovensku dokonca vyššej ako u mužov, ženy nedosahujú porovnateľné zárobky s mužmi, nakoľko vzdelanie v typicky ženských oblastiach je oceňované nižšie. Stereotypné predstavy a predsudky o práci vhodnej pre ženy sa odrážajú aj pri výbere študijných odborov. Rozdiely v platobnom ohodnotení žien sa prenášajú aj do rozdielov v zabezpečení mužov a žien v dôchodkovom veku. Životný štandard žien v penzijnom veku sa výrazne znižuje a posilňuje sa feminizácia chudoby v tejto vekovej kategórii. V zamestnaneckej praxi na Slovensku je veľmi rozšírené aj nerovnaké zaobchádzanie odvíjajúce sa od rodičovstva či materstva. Starostlivosť o deti a iných členov rodiny zabezpečujú v dôsledku pretrvávania rodových stereotypov naďalej prevažne ženy. Len veľmi málo otcov zostáva na rodičovskej dovolenke, ich podiel nikdy doteraz v podmienkach Slovenska neprekročil 2 %. Z uvedeného vyplýva, aj keď sú tam niekedy iné dôvody, aj nízke zastúpenie žien v pozíciách vyššieho a vrcholového manažmentu, čo znamená obmedzené možnosti žien podieľať sa na riadení a rozhodovaní. Podobne to je aj s participáciou žien vo verejnom živote a v politike, aj v Národnej rade Slovenskej republiky. Nízka účasť žien vedie k tomu, že ženy nemajú možnosť ovplyvňovať strategické rozhodovanie. Ďalším vážnym problémom je násilie páchané na ženách a domáce násilie, ktoré je napriek všetkým priaznivým legislatívnym úpravám stále akútnym a vážnym problémom, pričom absentuje systematický prístup k otázke riešenia problematiky, spojený najmä s nedostatkom priemerných špecifických služieb. Za pozitívum však možno považovať podpísanie Dohovoru Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu v boji proti nemu. Vážené panie poslankyne, páni poslanci, predložená správa je súčasťou monitorovacieho mechanizmu k napĺňaniu a dodržiavaniu Memoranda o spolupráci medzi vládou Slovenskej republiky a Konfederáciou odborových zväzov Slovenskej republiky pri uplatňovaní rodovej rovnosti, podpísaného na najvyššej úrovni v roku 2010. Správa bola prerokovaná Hospodárskou a sociálnou radou Slovenskej republiky dňa 25. júna tohto roku a vládou Slovenskej republiky 27. júna tohto roku bez rozporu. Konkrétne opatrenia na riešenie rodových nerovností sú uvedené v programovom dokumente vlády Slovenskej republiky, ktorým je Národný akčný plán rodovej rovnosti na roky 2010 – 2013, ktorý bol schválený v roku 2010. Skončil som, pani podpredsedníčka.