Richter, Ján, minister práce, sociálnych vecí a rodiny SR (2012-09-13):
Ďakujem pekne za slovo. Vážená pani podpredsedníčka Národnej rady, vážené panie poslankyne, páni poslanci, vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 311/2001 Z. z. Zákonník práce v znení neskorších predpisov, ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony, sa predkladá na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky v súlade s Programovým vyhlásením vlády Slovenskej republiky na roky 2012 až 2016. Predložený návrh zákona vychádza z dvoch základných postojov, ktoré chce vláda Slovenskej republiky presadzovať v oblasti regulácie pracovnoprávnych vzťahov. Po prvé, právna úprava pracovnoprávnych vzťahov musí byť nastavená tak, aby vytvárala rovnováhu medzi právami a povinnosťami zamestnávateľa a zamestnanca. Pri príprave návrhu zákona sa do úvahy brala aj právna úprava Európskej únie, Rady Európy a Medzinárodnej organizácie práce, ako aj skúsenosti z iných členských štátov Európskej únie, a aplikačné problémy v praxi, ktoré bolo potrebné odstrániť. Po druhé, osobitný dôraz je potrebné klásť na prerokovanie pracovných podmienok v rámci sociálneho dialógu so zástupcami zamestnávateľov a zamestnancov. Cieľom prekladaného návrhu zákona je z tohto dôvodu snaha o posilnenie sociálneho dialógu. Pri príprave návrhu zákona Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky uskutočnilo viacero stretnutí so sociálnymi partnermi v rámci vytvorenej pracovnej skupiny, na ktorých boli prerokované navrhované zmeny Zákonníka práce. Ministerstvo pozorne zhodnotilo postoje sociálnych partnerov k týmto zmenám, pričom niektoré z postojov sociálnych partnerov boli premietnuté do predloženého návrhu zákona. V nadväznosti na vyššie uvedené sa v návrhu zákona upravuje najmä: Spresniť definíciu závislej práce s cieľom zabrániť obchádzaniu Zákonníka práce cez ustanovenia Občianskeho zákonníka a Obchodného zákonníka, ak je zreteľné, že práca vykonávaná fyzickou osobou vykazuje charakteristiky práce, ktorá má prvky nadriadenosti a podriadenosti, a teda ide o závislú prácu, ktorá má byť vykonávaná v pracovnoprávnom vzťahu. Po ďalšie, znížiť rozsah a doby reťazenia pracovných pomerov uzatváraných na určitú dobu, aby sa zabránilo ich nadmernému reťazeniu tam, kde na to sú objektívne dôvody. Po ďalšie, zaviesť právo zástupcov zamestnancov prerokovať okamžité skončenie pracovného pomeru a výpoveď zo strany zamestnávateľa, aby mali možnosť ovplyvniť rozhodovanie zamestnávateľa o tom, či a ako sa skončí pracovný pomer. Ďalšia zmena súvisí so zavedením súbehu výpovednej doby a odstupného pri skončení pracovného pomeru z organizačných dôvodov a zo zdravotných dôvodov, ako formu odškodnenia za to, že pracovný pomer skončil predčasne. Pri zavedení súbehu sa do úvahy zobrali aj postoje sociálnych partnerov ohľadom potreby, potreby flexibility, ako aj zásluhovosti pri jeho priznávaní. Ďalšia zmena súvisí s neobmedzovaním náhrady mzdy pri neplatnom skončení pracovného pomeru len na deväť mesiacov, ale umožniť súdu, aby zvážil okolnosti prípadu, na žiadosť zamestnávateľa rozhodol o znížení, respektíve nepriznaní náhrady mzdy za čas presahujúci dvanásť mesiacov a nepresahujúci tridsať šesť mesiacov. Ďalšia zmena súvisí so zabezpečením väčšej flexibility pre zamestnávateľov, a to úpravou konta pracovného času tak, aby bolo možné využiť vyrovnávacie obdobie dlhšie ako dvanásť mesiacov a podmienky dodržania maximálnej dĺžky pracovného času 48 hodín týždenne v priemere, čím sa zároveň neprekročí maximálna dĺžka priemerného týždňa pracovného času požadovaného smernicou Európskej únie. Po ďalšie, používať tradičné vymedzenie časového úseku nočnej práce medzi 22.00 hodinou a 6.00 hodinou ráno. Po ďalšie, ustanoviť, aby zástupcovia zamestnancov mohli spolupracovať o normách spotreby práce, ktorých nastavenie má vplyv na bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci zamestnancov. V tejto súvislosti sa v článku V navrhuje novelizovať zákon č. 125/2006 Z. z. o inšpekcii práce ustanovením kompetencie inšpektorátov práce rozhodovať o normách spotreby práce, ak nedôjde k dohode medzi zamestnávateľom a zástupcami zamestnancov. Po ďalšie, ustanoviť, aby sa na zamestnancov vykonávajúcich práce na základe dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru, vzťahovali aj ustanovenia o pracovnom čase a minimálnej mzde. V tejto súvislosti sa v článku VI navrhuje novelizovať zákon č. 663/2007 Z. z. o minimálnej mzde. Ďalšia zmena sa týka zabezpečenia zásady, že Zákonník práce má ustanoviť minimá a maximá a nemá umožniť odchylné dojednanie so zástupcami zamestnancov v neprospech zamestnancov. Po ďalšie, zrušiť povinnosti odborovej organizácie preukazovať svoju reprezentatívnosť u zamestnávateľa, ktorá vyžaduje identifikovanie členov odborovej organizácie vzhľadom na to, že podľa Ústavy Slovenskej republiky má každý právo rozhodnúť sa, či zverejní, alebo nezverejní svoje členstvo v odborovej organizácii. Ďalšia zmena sa týka nápravy úpravy postavenia a pôsobnosti zástupcov zamestnancov na pracovisku tak, aby mohli lepšie vykonávať svoju činnosť. Súčasne sa navrhuje v článku II. novelizácia zákona č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v súvislosti s úpravou pracovného pomeru na určitú dobu hlavného kontrolóra obce. V článku III. novelizácia zákona č. 73/1998 Z. z. o štátnej službe príslušníkov Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky v súvislosti s úpravou rodičovskej dovolenky a zrušením služobného pomeru v skúšobnej dobe s tehotnou policajtkou, policajtkou do konca deviateho mesiaca po pôrode a dojčiacou policajtkou. V článku IV. sa navrhuje novelizovať zákon č. 552/2003 Z. z. o výkone práce vo verejnom záujme v súvislosti s obmedzeniami pracovných podmienok dohodnutých v kolektívnej zmluve vo vzťahu k niektorým vedúcim zamestnancom. Vážené panie poslankyne, páni poslanci, uchádzam sa o podporu predloženej novely Zákonníka práce v prvom čítaní. Skončil som, pani podpredsedníčka Národnej rady.