P. Hrušovský, podpredseda NR SR: (2001-12-05):
P. Brňák, poslanec: Vážený pán predsedajúci, vážená pani ministerka, vážená Národná rada Slovenskej republiky, Národná rada Slovenskej republiky dnes začala rokovať o najvážnejšom alebo najzávažnejšom právno-politickom dokumente bez účasti vlády, bez záujmu parlamentu a bez naplnenia základného sľubu, ktorý predstavitelia tejto vlády deklarovali vo voľbách a ktorý možno vyjadriť základným heslom „Dvojnásobne lepší život“. Pani ministerka v uplynulých voľbách alebo v posledných voľbách sama s úsmevom bola prezentovaná na veľkých billboardoch a aj pod ňou bol nápis „Lepšie žiť“. Myslím si, že aj tento dokument, o ktorom dnes rokujeme, a predovšetkým stav tohto parlamentu a stav tejto vlády Slovenskej republiky nasvedčuje, že všetky tieto heslá, všetky tieto proklamácie boli klamaním občanov Slovenskej republiky. Nebudem sa opakovať v tom, čo už naznačili vo svojich vystúpeniach pán poslanec Langoš, pani poslankyňa Keltošová a ďalší, ale neodpustím si aspoň jednu poznámku spočívajúcu v tom, že rokovanie o štátnom rozpočte je pre vládu Slovenskej republiky, pre parlament skutočne najvážnejším dokumentom, oveľa vážnejším, ako je novela Ústavy Slovenskej republiky alebo ako je reforma verejnej správy, pretože práve pri rokovaní o tomto dokumente sa v plnej sile obnažuje základný ústavný vzťah a ústavný pomer medzi parlamentom na jednej strane, ktorý je v rámci našej parlamentnej formy vlády suverénom, a exekutívou, teda vládou Slovenskej republiky, ktorá predstupuje pred tohto suveréna a žiada o dôveru pre svoju činnosť v budúcom roku v súvislosti s rozpočtom, ktorý vláda ponúka. Je skutočne nemiestne, je skutočne urážajúce, ak o tomto dokumente rokujeme jednak v takomto zložení samotného parlamentu, čo je zlé, a, čo je ešte oveľa horšie, pri absencii ostatných členov vlády, keď je tu prítomný len jeden člen vlády. Môj príspevok sa dotýka časti alebo položky zakomponovanej do štátneho rozpočtu Slovenskej republiky, ktorá sa dotýka požiadaviek Matice slovenskej. Bol som oslovený ako viacerí poslanci tohto parlamentu touto inštitúciou v tom smere, aby sme sa do istej miery pokúsili o zvrat riešenia situácie na prospech tejto celonárodnej ustanovizne. Myslím, že viacerí predrečníci reagovali v tomto smere vo všeobecnosti, ja si dovolím byť troška konkrétny. Treba povedať, že štátny príspevok na činnosť samotnej Matice slovenskej v roku 2001 predstavoval 19 mil. Sk plus 12 mil. Sk, resp. časť z týchto 12 mil. z účelového transferu na podporu slovenskej kultúry na jazykovo zmiešaných územiach Slovenskej republiky. Rok 2001 podľa všetkého uzavrie Matica slovenská s deficitom okolo 8,5 mil. Sk napriek tomu, že na plnenie štátnych úloh presmerovala všetky svoje neštátne príjmy. Oproti číslam roku 2001 je dnes navrhovaných 9 mil. Sk pre Maticu slovenskú, teda na budúci rok, v roku 2002 a 0 Sk na podporu slovenskej kultúry na jazykovo zmiešaných územiach Slovenskej republiky, zjavne a jednoznačne likvidačných. A tieto čísla by znamenali vlastne zatvorenie tejto národnej inštitúcie v budúcom roku. Matica slovenská v súlade so zákonom č. 68/1997 Z. z. o Matici slovenskej predložila na Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky ešte v marci tohto roku návrh rozpočtu Matice slovenskej na rok 2002, ktorý bol stanovený výškou 37,232 mil. Sk podľa finančného členenia nákladových položiek súhrnne za právnické osoby a pracoviská Matice slovenskej. Na základe listu ministerstva kultúry, ktorý Matica slovenská po prehodnotení finančných potrieb predložila v auguste 2001 na ministerstvo kultúry, vlastne spresneného návrhu rozpočtu vo výške 51,66 mil. Sk s požadovanými špecifikáciami za vydavateľstvo Matice slovenskej a domy a oblastné pracoviská Matice slovenskej, zvýšenie rozpočtu o 14,428 mil. korún si vyžiadal objektívne preukázateľný deficit finančných prostriedkov na činnosť domov a oblastných pracovísk Matice slovenskej a na vydávanie Slovenských národných novín, na ktoré nevyčlenilo Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky žiadne finančné prostriedky aj napriek odporúčaniu Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre kultúru a médiá. Pri tejto príležitosti treba konštatovať, že Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky v rozpore s citovaným zákonom o Matici slovenskej vyčiarklo v rámci štátneho príspevku z účelového transferu pre Maticu slovenskú finančné prostriedky v roku 1999 pre 8 zložiek Matice slovenskej s výnimkou 1. štvrťroku, v roku 2000 úplne bolo vylúčených z financovania zo štátneho príspevku 8 zložiek Matice slovenskej a v roku 2001 to bolo až 11 zložiek Matice slovenskej, pričom finančný útvar Matice slovenskej, technicko-prevádzkový útvar Matice slovenskej a útvary zahrnuté do sekretariátu Matice slovenskej zabezpečujú správu a ochranu majetku zverenú Matici slovenskej. Čiže nejde o nejakú vlastnú činnosť vyplývajúcu z vlastných pohnútok a z vlastnej organizácie, ale ide o činnosť, ktorá je priamo predpokladaná zákonom o Matici Slovenskej, v rámci ktorej Matica slovenská ako celonárodná verejnoprávna ustanovizeň vlastne preberá niektoré úlohy štátu. O drasticky skrátenom návrhu rozpočtu pre Maticu slovenskú vo výške 9 mil. Sk zo štátneho rozpočtu na rok 2002 predstavitelia Matice slovenskej písomne informovali predsedu vlády, predsedu Národnej rady Slovenskej republiky a taktiež aj prezidenta Slovenskej republiky, ktorý listom požiadal ministra kultúry o riešenie situácie tejto národnej inštitúcie tak, aby bola zaručená kontinuita jej práce a predišlo sa ohrozeniu jej ďalšej existencie. Najmenej konfliktný spôsob riešenia celého tohto problému by bol, keby bolo možné štátny príspevok na Maticu slovenskú navýšiť o 24 mil. Sk z čiastky 1 mld., o použití ktorej po dohode s klubmi má rozhodnúť Národná rada Slovenskej republiky, ako sa to spomína aj v liste pána poslanca Farkasa, predsedu Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre financie rozpočet a menu, ktorý bol adresovaný predsedovi Matice slovenskej zo dňa 12. novembra roku 2001. Takto by Matica slovenská dostala štátny príspevok v úhrnnej výške 33 mil. Sk. Čiže uvedená schválená alebo predpokladaná čiastka 9 mil. by sa navŕšila o čiastku 24 mil., čo by len čiastočne pokrývalo náklady Matice slovenskej na plnenie úloh, ktoré jej boli zverené štátom, ale by to znamenalo aspoň akúsi záchovu na činnosti Matice slovenskej. V tejto súvislosti možno vysloviť nádej, že bude možné nájsť aspoň minimálne rozpočtové možnosti, ktoré by odvrátili realitu núteného zatvorenia samotnej inštitúcie – Matice slovenskej. V tomto smere si dovolím predložiť pozmeňujúci návrh k parlamentnej tlači, ktorý je v alternácii. Navrhujem v prvom pozmeňujúcom návrhu, aby v kapitole Ministerstva kultúry Slovenskej republiky boli zvýšené výdavky z 2,746 991 mld. Sk na 2,770 991 mld. Sk, t. j. o 24 mil. Sk presunom zo Všeobecnej pokladničnej správy, a to v nasledovnej položke: Matica slovenská – zvýšiť o 24 mil. Sk. V prípade ak by tento návrh neprešiel, navrhujem, aby alternatívne sa hlasovalo o 2. pozmeňujúcom návrhu v tom znení, že v kapitole Ministerstva kultúry Slovenskej republiky je potrebné zvýšiť výdavky z 2,746 991 mld. Sk na 2,758 991 mld. Sk, t. j. o 12 mil. korún presunom zo Všeobecnej pokladničnej správy, a to v nasledovnej položke: Matica slovenská – zvýšiť o 12 mil. Sk. Uvedený návrh v alternatívnom znení odovzdávam spoločnému spravodajcovi. Ďakujem za vašu pozornosť.