J. Rydlo, poslanec: (2008-12-02):
Dovoľte mi preto, aby som v tejto súvislosti v rozprave tlmočil jednak stanovisko Panslovanskej únie z 20. novembra 2008 ku spôsobu uvádzania geografických názvov v učebniciach pre slovenské školy s vyučovacím jazykom maďarským, ktoré podpísal Milan Janičina, potom niekoľko poznámok občanov z prostredia združenia Vospolnosť, gravitujúceho okolo dvojtýždenníka Kultúra, časopisu závislého od etiky, ktoré mi adresoval Stanislav Májek, a napokon vám tlmočil niekoľko pertinentných názorov na túto tému z pera niekdajšieho experta Rady Európy, filozofa Jozefa Siváka. Panslovanská únia hovorí, že podľa vyhlásenia premiéra Roberta Fica sa problém uvádzania geografických názvov v učebniciach pre slovenské školy s vyučovacím jazykom maďarským vyrieši v parlamente tak, že (v prípade historických názvov) na prvom mieste budú maďarské geografické názvy a až za nimi budú nasledovať názvy slovenské. Panslovanská únia upozorňuje, že poradie názvov geografických objektov v štátnom jazyku a v jazyku národnostnej menšiny z územia Slovenska, kde sa menšinový jazyk používa, nie je regulované rezolúciami konferencií Organizácie Spojených národov o štandardizácii geografických názvov. Tu je riešenie najmä politickej dohody v konkrétnej krajine. Opačná je situácia na úseku poradia názvov geografických objektov v štátnom jazyku a v jazyku národnostnej menšiny z územia Slovenska, kde sa menšinový jazyk nepoužíva (v prípade maďarčiny z územia cirka 90 % severného Slovenska). Podľa rezolúcie piatej konferencie Organizácie Spojených národov o štandardizácii geografických názvov V/13 je uznaná priorita národných oficiálnych foriem geografických názvov pred názvami v menšinovom jazyku (exonymami). Rezolúcia V/13 konferencie OSN pripomenula rezolúciu 28 druhej konferencie OSN o štandardizácii geografického názvoslovia a rezolúciu 20  štvrtej  konferencie OSN o štandardizácii geografického názvoslovia, vzala na vedomie, že sa pokročilo pri redukovaní používania exoným a že redukcia používania exoným sa uskutočňuje v rôznych krajinách rôznym tempom a vzhľadom na to, že mnohé verejné a súkromné organizácie, iné než názvoslovné inštitúcie, zohrávajú významnú a efektívnu úlohu pri rozširovaní zahraničných miestnych názvov. Predmetná rezolúcia odporúča ďalšiu redukciu používania exoným a tiež odporúča, aby jednotlivé krajiny zintenzívnili svoje úsilie a presvedčili verejné a súkromné organizácie ako napr. vzdelávacie inštitúcie, dopravné spoločnosti a médiá, aby zredukovali používanie exoným vo svojich publikáciách alebo aspoň zvýšili používanie geografického názvoslovia v miestnej štandardizovanej forme (endoným). Rezolúcia tiež odporúča, aby tam, kde sa exonymá používajú v publikáciách, mapách a iných dokumentoch, prioritu mali oficiálne názvy (v úradnom či štátnom jazyku). Panslovanská únia sa domnieva, že niet dôvodu ignorovať odporúčania orgánov OSN a ustupovať požiadavkám maďarskej iredenty. Opačný prístup môže mať fatálne historické dôsledky. Občania zo združenia Vospolnosť vyslovujú svoju podporu pri odrážaní útokov maďarských iredentistov, ktorí sa pokúšajú narúšať pokojné spolužitie medzi Slovákmi a maďarskou národnostnou menšinou, a so znepokojením sledujú, ako sa ich akcie stupňujú a zneužívajú. Veria, že navrhovanú novelu z dielne SMK, aby v učebniciach boli najskôr maďarské zemepisné názvy, včítane názvov zavedených počas tvrdej maďarizácie, táto snemovňa neschváli. Bolo by to totiž legalizovanie aj tých názvov, ktoré maďarské orgány zaviedli umelo a nehistoricky, až na prelome 19. a 20. storočia. Je žiaduce, aby tak ako vo všetkých európskych štátoch na prvom mieste boli vždy a všade úradné názvy. Uznávajú, že slovenský štát sa príkladne zasadzuje o vysoký štandard práv národnostných menšín na Slovensku. Zdôrazňujú, že je potrebné vyvinúť maximálne úsilie a dosiahnuť taký stav, aby sa rovnaké výsady dostávali aj Slovákom v Maďarsku, kde ich deti nemajú ani len približne hodnotné vzdelávacie možnosti v slovenčine. Voči týmto poburujúcim skutočnostiam sa im zdajú spory o umiestnenie geografického názvu malicherné, ba provokatívne. Vyzývajú slovenské politické elity k vynakladaniu sústavnej aktivity v prospech našej menšiny v Maďarsku a zahrnutiu tejto problematiky do medzištátnych rokovaní. Pretože k nám prenikajú zahraničné polovojenské organizácie, aj ich idey, navrhujú prijať účinné opatrenia, a to aj v samospráve, aby sa tomu zabránilo. S poľutovaním konštatujú, že proti iredentistickým akciám maďarská strana nezakročila, ba zdá sa im, že ich podnecuje a koordinuje. Takto vnímajú aj šesť provokačných požiadaviek predsedu vlády Ferencza Gyurcsánya. Oceňujú odmietavé kroky slovenskej vlády a upozorňujú na očakávané stupňovanie napätia pri zmene maďarskej vlády. V tejto súvislosti odporúčajú aj urýchlene zasiahnuť, aby sa v Slovenskom rozhlase nešírili lži o tom, že vláda a koalícia podnikajú kroky proti maďarskej národnostnej menšine. Takto nielen maďarské médiá dezinformujú našich občanov, ale aj verejnoprávny protislovenský rozhlas. Slávna snemovňa, len (navyknutou) hlasovacou mašinériou si možno vysvetliť, že tento zákonodarný zbor posunul do druhého čítania novelu školského zákona (č. 245/2008 Z. z.) navrhnutú poslancami z SMK. Tento bod programu nemal prekročiť prah prvého čítania. Ak je na jednej strane pravda, že z formálneho hľadiska je SMK stranou ako ostatné parlamentné strany, na druhej strane je nemenej pravda, že podľa názoru – niekdajšieho experta Rady Európy – v danom prípade predkladateľ nemal zákonodarnú iniciatívu. Najskôr treba konštatovať, že zatiaľ čo školský zákon spadá do štátneho práva, efektívna účasť osôb patriacich k národnostným menšinám na spoločenskom a politickom živote spadá do ľudských práv. A vzdelávanie týchto osôb sa deje v rámci štátnej výchovnej sústavy. Avšak posudzovanie tohto vzdelávania, ako aj legislatívnych opatrení v prospech národnostných menšín je predmetom monitorovania implementácie medzinárodnoprávnych dokumentov, ktoré Slovenská republika ratifikovala. Sú to najmä Rámcový dohovor o ochrane národnostných menšín, záväzný pre štáty, a Európska charta regionálnych alebo menšinových jazykov (charta). O Rámcový dohovor o ochrane národnostných menšín sa opiera aj Základná zmluva o dobrom susedstve a priateľskej spolupráci medzi Slovenskou republikou a Maďarskou republikou. Prvé dva dokumenty z dielne Rady Európy sú multilaterálne a posledný je bilaterálny. Toto monitorovanie má už svoje zabehnuté procedúry, zmluvné strany posielajú do Rady Európy periodické správy o implementácii jednotlivých dohovorov, tieto sú posudzované príslušnými výbormi, pričom posledné slovo má Rada ministrov so svojimi odporúčaniami a uzneseniami adresovanými jednotlivým štátom. Až na základe týchto odporúčaní sú zmluvné strany povinné zvážiť, či posilnia legislatívu alebo prijmú také či onaké opatrenie v ľudskoprávnej oblasti. V danom prípade sa návrat ku školskému zákonu neopiera o žiaden taký signál z Rady Európy. Napr. posledné odporúčania a uznesenia Rady ministrov z rokov 2006 a 2007 týkajúce sa implementácie Rámcového dohovoru o ochrane národnostných menšín či charty nič také neobsahujú. A teda ani vláda Slovenskej republiky, ani Národná rada Slovenskej republiky a ani Strana maďarskej koalície nemajú dôvod vyvíjať nejakú aktivitu v tomto smere. SMK, ktorá nie je partnerom ani vlády, ani Rady ministrov Rady Európy, sa však môže spolu s ďalšími záujmovými skupinami a mimovládnymi organizáciami monitorovacieho procesu zúčastniť, adresujúc... (Prerušenie vystúpenia predsedajúcou.)