P. Hrušovský, predseda NR SR: (2003-05-20):
Otváram rozpravu k tomuto bodu programu. Písomne sa do rozpravy prihlásil 1 pán poslanec, Anton Blajsko za poslanecký klub Hnutia za demokratické Slovensko. Nech sa páči, pán poslanec, máte slovo. A. Blajsko, poslanec: Vážený pán predseda, poslankyne, poslanci, vážený pán minister, vláda Slovenskej republiky navrhuje, aby v skrátenom legislatívnom konaní, ako sme to aj odsúhlasili, bol schválený návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 313/2001 Z. z. o verejnej službe v znení neskorších predpisov. Ako dôvod na skrátené legislatívne konanie predkladateľ uvádzal, aby sa predišlo značným hospodárskym škodám. Vo vládnom návrhu zákona sa navrhuje zamestnancom verejnej služby v roku 2003 neposkytnúť ďalší plat vo výške 0,5 funkčného platu, čo znamená úsporu v štátnom rozpočte na rok 2003 v sume 2,223 mld. Sk. Kto prijal tento zákon, kto spôsobil tzv. značné hospodárske škody, to sme si mohli vypočuť v predchádzajúcich bodoch. Treba poznamenať, že s uvedeným reštriktívnym opatrením vo verejnej službe počítala vláda už v súvislosti so schvaľovaním návrhu štátneho rozpočtu na rok 2003. Neschválením novely zákona o verejnej službe pri opätovnom prerokovaní zákona vznikli požiadavky na štátny rozpočet v rozsahu až 3,4 mld. Sk, pretože úspory z titulu reštrikcií v mzdovej oblasti už boli premietnuté do návrhu štátneho rozpočtu na rok 2003. Návrh vlády možno chápať tak, že sa snaží zrealizovať pôvodne uvažované reštriktívne opatrenia vo verejnej službe. Vážené poslankyne, poslanci, všetky formy ohrozenia ľudského rozvoja vedúce k neistote, k znevýhodneniu členov spoločnosti, k chudobe spoločnosti alebo k spoločenskej inklúzii demokratické štáty Európy chápu ako úlohu sociálnej politiky. Dávam otázku: My sa jej vzdávame? Sociálna politika jednotlivých krajín je do značnej miery závislá od hospodárskej politiky na jednej strane a od chápania úlohy štátu v hospodárskom a tak isto v spoločenskom živote. V odbornej literatúre sa rozlišujú 3 koncepčné modely sociálnej politiky, ktoré sú výslednicou tradícií, stupňa hospodárskeho rozvoja, akceptovania určitých ekonomických koncepcií aj konkrétnej zostavy určitých politických síl a strán v jednotlivých krajinách. Oceánsky liberálny model, ktorý je uplatňovaný v Spojených štátov, Kanade, Veľkej Británii napr., sa striktne riadi trhovými vzťahmi, je charakteristický skromným prerozdeľovaním v prospech sociálneho poistenia, nízkou výškou dávok. Štát podporuje nepriamymi formami fungovanie trhu a zabezpečuje občanom iba minimálnu sociálnu pomoc. Škandinávsky sociálny demokratický model uplatňovaný vo Švédsku, v Nórsku, v Dánsku a v posledných rokoch aj v Belgicku a v Holandsku, je veľmi vyspelý a neporovnateľný s našimi podmienkami. Potom je to kontinentálny model, ktorý zaviedlo Nemecko, Rakúsko, Taliansko aj Francúzsko. Tento model sociálnej politiky uplatňuje v ňom prvky obidvoch predošlých modelov, má svoje korene už 19. storočí, kde za vlády Otta Bismarcka už v roku 1881 vzniklo zákonné sociálne zabezpečenie. Ďalej bol rozvinutý koncepciou sociálneho trhového hospodárstva. Týmto spôsobom sa v západoeurópskej praxi vymedzil obsah sociálnej politiky štátu zameranej na boj proti chudobe. Dávam otázku: Do akého modelu patríme my Slovenská republika? Zatiaľ do žiadneho. Podľa Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky a následnej praxe prijímania reštriktívnych zákonov sme vymysleli štvrtý, ten najhorší, ktorý zvyšuje chudobu. Neposkytnutie ďalšieho platu vo výške 0,5 funkčného platu v roku 2003 sa dotkne značného počtu zamestnancov verejnej správy, školstva, zdravotníctva, VÚC, obcí a tak ďalej. V oblasti sociálnej situácie obyvateľstva Slovenskej republiky už 5 rokov narastá fenomén chudoby, a preto klub poslancov Hnutia za demokratické Slovensko uvedený návrh nepodporí. Vážený pán predseda, vážená snemovňa, v zmysle rokovacieho poriadku dávam procedurálny návrh, aby sa nepokračovalo v druhom čítaní o tomto návrhu. Ďakujem vám za pozornosť. (Potlesk.)