L. Miklós, poslanec: (2007-10-23):
Ja som sa snažil ešte urobiť takú pomôcku, že som poslal aj pánovi ministrovi pôdohospodárstva tieto návrhy, aby sa k tomu mohol vyjadriť, no nebolo na to veľa času. Napriek tomu prednesiem tie návrhy. Tie návrhy som zoskupil do takých troch častí. Dve časti poviem ja, jednu časť povie pán poslanec Köteles. Prvá časť pozmeňujúcich návrhov sa týka predovšetkým technických a procesných vylepšení v rámci tohto zákona. Ináč musím povedať, že, samozrejme, chápem celkový proces pozemkových úprav aj vo vzťahu k lesom, aj vo vzťahu k územnému plánu, aj vo vzťahu ku všetkým ostatným procesom a viem, že sú tam problémy, pretože jednotlivci môžu zmariť postupy takýchto logicky plánovacích procesov. Na druhej strane treba povedať, že každý jednotlivec, každý vlastník má svoje práva a nie je možné vynechať tie práva, aj keby boli nepriaznivé vzhľadom na proces a na ciele pozemkových úprav. Takže pôjdem za sebou k tým technickým a procesným vylepšeniam podľa toho, ako boli uvádzané novelizačné body. Najprv k novelizačnému bodu 2. Tam sa do § 2 do ods. 1 dopĺňa ďalší dôvod na začatie projektu pozemkových úprav, ktorý znie, že je potrebné riešiť dôsledky živelných pohrôm. Samozrejme, tomuto rozumiem aj nemám proti tomu nič, lenže problém vzniká v tom, že pozemkovými úpravami, ktoré trvajú relatívne dlhú dobu, keby hneď aj v akomkoľvek pozitívnom alebo optimálnom prípade trvali len pol roka alebo trištvrte roka, s tým my už žiaden dôsledok živelných pohrôm nevyriešime. Tu sa totižto pohroma už udiala, preto tu skôr sa myslí, som presvedčený, na preventívne opatrenia do budúcnosti, aby sa mohli zmierniť dôsledky živelných pohrôm aj procesnými, teda aj plánovacími a projektovacími prácami. Preto ja navrhujem  pozmeňujúci návrh ako znenie. Je potrebné riešiť preventívne opatrenia voči živelným pohromám. Samozrejme,  druhý problém je ani nie v tom, čo je tu napísané, ale, že aké ďalšie ustanovenia sa k tomuto bodu viažu v ďalšom, ale k tomu prídem. Druhý môj návrh je zaradiť nový novelizačný bod 2a, kde by sa v § 3 do ods. 2 na konci vety bodka nahrádzala čiarkou a doplnili by sa slová „alebo na hranice čiastkových povodí“. Tu ide o to, že sa dávajú podmienky, akým spôsobom sa má urobiť hranica obvodu pozemkových úprav, a keďže do budúcnosti sa budeme musieť zaoberať aj tzv. vodnými plánmi a zintegrovaným manažmentom povodí, v niektorých prípadoch je lepšie sceľovať pozemky aj s prihliadnutím na hranice čiastkových povodí. Nie je to, by som povedal, povinnosť, ale nevynechajme túto možnosť, aby sme mohli optimálnym spôsobom vyhraničovať jednotlivé obvody pozemkových úprav. K novelizačnému bodu 5. Tu sa v pôvodnom paragrafe  pozemky v zastavovanom území obce vynechávali z pozemkových úprav. Teraz toto ustanovenie sa má vynechať, proti čomu majú veľmi veľké výhrady predovšetkým obce, takže môj návrh veľmi jednoduchým spôsobom je, že bod 5 vypustiť, teda ponechať tam, aby sa zastavené územia do pozemkových úprav nezahŕňali, však nakoniec vodohospodárske stavby alebo komunikácie, ktoré by sa týmto mohli riešiť, musí riešiť územný plán a stavebný poriadok, resp. vodohospodársky orgán, kde, samozrejme, aj obec má svoje zastúpenie. K novelizačnému bodu 16. Je tu ustanovenie nové, ktoré chápem, je povedané, že je tam pojem „z iných dôvodov, ako je hospodárenie na pôde“. To si myslím, že chápem, prečo  treba otvoriť trošku tie dôvody a na druhej strane iné dôvody, to sú veľmi všeobecné a môžeme tam hocičo prakticky vniesť, aj ktoré sa netýkajú merita, tak navrhujem trošku vylepšenie, ktoré tiež nie je dokonalé, lebo iné dôvody sú mimoriadne široké,  že   by sme v § 7 ods. 1 slová § 2 za ods. 1 písm. b) a c) nahrádzali slovami z dôvodov podľa § 2 ods. 1 písm. b) alebo z iných dôvodov, ako je hospodárenie na pôde, najmä pre riešenie usporiadania pozemkov pod odvodňovacími kanálmi a inými vodohospodárskymi dielami pre bytovú výstavbu, pre rekreačné využitie územia. Ja viem, že to nie je celé vymenovanie, preto som tam navrhol slovo najmä. Nič sa na podstate veci nemení, ale predsa len sme to trošku vysvetlili. K novelizačnému bodu 18. No, tu je to už vážne s tým riešením dôsledkov živelných pohrôm, lebo tu sa hovorí, že postupy podľa ods. 3 a ods. 4 písm. b) až f) v § 7 sa nepoužijú vtedy, ak ide o pozemkové úpravy, ktoré majú riešiť dôsledky živelných pohrôm. Prosím vás, ja by som len tak prečítal, čo sa teda vynecháva, čo sa nepoužije. Nepoužije sa pre rokovanie, čiže neprerokujú sa dôvody a predpoklady pozemkových úprav s obcou. Čiže neprerokujú sa s obcou. Neprerokujú sa s orgánmi štátnej správy. Neurčuje sa záväznosť územnoplánovacích podkladov. Nezabezpečuje sa, aby pred rozhodnutím návrhu na vykonanie pozemkových úprav boli účastníci konania informovaní. Neurčujú sa teda predbežne určené náklady. Nezriaďuje sa prípravný výbor, ktorý spolupracuje atď. atď. Čiže je tu množstvo takýchto ustanovení, ktoré prakticky dáva celý tento proces do rúk pozemkovému úradu. Čo sa môžeme, je, by som povedal pochopiteľné, keď sa musíme ponáhľať, lenže ja som povedal na začiatku, že  my nemôžeme po prebehnutej pohrome už nič riešiť. My môžeme nariadiť pozemkové úpravy alebo robiť pozemkové úpravy do budúcnosti, aby sa takéto nestali. A keďže do budúcnosti, no tak nemáme sa prečo ponáhľať. Nemáme prečo neinformovať obec. Nemáme prečo neprerokovať. Nemáme prečo nezabezpečiť informovanie účastníkov a ďalšie takéto veci. Takže logika tohto môjho návrhu je, že nemáme sa prečo ponáhľať, lebo pohroma sa už stala. My máme robiť prevenciu pred budúcnosťou, pred budúcimi postupmi, preto navrhujem bod 18 vypustiť. Navrhujem nový novelizačný bod 23a. To je veľmi technické. V § 9 ods. 1 písm. d) sa za slová „využívanie územia“ vkladá „odkaz na zákon č. 50/1976 Zb.“ a za slová „v rámci návrhu“ sa vkladajú slová „regionálneho a“. Tu ide o to, že sa odkazuje na miestny územný systém ekologickej stability, ale práve, keď sa robia sceľovania pozemkov a priberajú sa dôvody a podmienky aj susedných katastrov, tak si myslím, že treba prihliadať nielen na regionálny systém územnej stability, teda nielen na miestny územný systém ekologickej stability, ale aj regionálny územný systém ekologickej stability. Takže to je len technický dôvetok. K novelizačnému bodu 3. Zase tu ide o odstraňovanie dôsledkov a prevenciu následkov živelných pohrôm, kde si myslím, že takisto nemáme prečo sa ponáhľať. To som vysvetlil tie dôvody, preto takisto si myslím, že bod 33 treba vypustiť. Tu sa nemení nič na tom, že je potrebné riešiť pozemkové úpravy v územiach, kde nastali prírodné katastrofy, ale je po pohrome, takže nemusíme sa s tým ponáhľať, nemusíme vymýšľať nové špecifické postupy, kde by sme mohli naraziť na odpor obcí alebo vlastníkov. K novelizačnému bodu 43. Ide tu o to, že sa dáva nové ustanovenie, že keď sú špecifické spoločné zariadenia a opatrenia, obvodný pozemkový úrad môže určiť iného vlastníka na základe jeho súhlasu ako doteraz, keď sa za vlastníka určila obec. Ja si myslím, že rozumiem, čo chcel povedať predkladateľ, čiže tu, aby sme určili vlastníka, povedzme, na vodohospodárske stavby, správcu vodohospodárskej stavby alebo iné, tak preto navrhujem, aby sme tam vložili v tretej vete po čiarke za slovo „opatrenie“ text „najmä vodohospodárske zariadenia“, teda, lebo ide predovšetkým o to, a za slovo „vlastníka“ vložíme „čiarku“ a po nej text „spravidla organizáciu, ktorá je zriadená na správu zariadenia“. Čiže zase tu nejde o vylúčenie tohto odseku, len trošku upresnenie toho znenia. K novelizačnému bodu 53. No, toto je veľmi silný oriešok, pretože sa tu hovorí, že pozemkové úpravy nahrádzajú aj rozhodnutie o umiestnení stavby, čo doteraz je kompetencia stavebného úradu, čiže obce. No, voči tomu som naozaj dostal niekoľko veľmi výrazných odporujúcich stanovísk, aby sme toto nepripúšťali, pretože rozhodnutie o umiestnení stavby je naozaj kompetencia stavebného úradu a tu sa viaže rozhodnutie o umiestnení stavby navyše na záväznú časť územnoplánovacej dokumentácie. Lenže nie každá obec, dokonca väčšina obcí, kde sa budú robiť pozemkové úpravy nemá územnoplánovaciu dokumentáciu, ergo nie záväznú časť. Takže ja si myslím, že prežije pozemková úprava aj bez toho,  aby pozemkové úpravy nahrádzali aj rozhodnutie o umiestnení stavby. Samozrejme, využívanie územia absolútne schvaľujem, pretože to je skutočne o využití plôch, a nie o stavbách. No a nakoniec v tejto technickej časti tí, s ktorými som to konzultoval, tí, ktorí poslali pozmeňujúce návrhy navrhujú vypustiť novelizačný bod 54, teda zachovať § 15, ktorý hovorí o náhradných pozemkoch. Ide o to, že ani  § 15 nie je najvhodnejší, ale tie paragrafy, ktoré majú  § 15 vylepšovať, to je § 42h a § 42i, resp. nový § 12a v čl. VI nenahrádzajú plne a nie sú príliš lepšie ako doterajší § 15. Avšak ja by som mal jeden kompromisný návrh, že keď by sme prijali pozmeňujúce návrhy v § 12a v čl. VI, tak mohli by sme § 15 vypustiť. No a ešte jeden posledný technický návrh v čl. VI k novelizačnému bodu 2. Tam v § 5 sa  „za slovo okolností“ vkladajú slová  „najmä následky prírodných pomerov“. No, ja si myslím, že toto gramatické spojenie následky prírodných pomerov nie je dobré, lebo prírodné pomery nemajú následky, ony sú samy osebe následkom niečoho, preto si myslím, že sa tam  mysleli následky pohrôm a iných nepriaznivých prírodných javov, ako je sucho alebo príliš veľa vlahy. Preto navrhujem vymeniť ten text za text „najmä následky nepriaznivých prírodných javov“. Takže toto je tá prvá časť. Pani predsedajúca, ja neviem, či by som nemal skončiť teraz, lebo ja mám ešte približne toľko a je tu... (Ruch v sále.)