K. Sárközy, poslankyňa: (2007-05-15):
Pán poslanec, vy ste vo svojom výstupe sa vrátili trošičku do minulosti, dovoľte, aby som aj ja na začiatku povedala zopár slov. Zhodou okolností som bola spoločnou spravodajkyňou pri prerokovaní novely Zákonníka práce aj počas prvej Dzurindovej vlády, keď návrh Zákonníka práce predkladal pán minister Magvaši, aj počas jeho druhej vlády, keď návrh Zákonníka práce predkladal pán minister Kaník. To znamená, zažila som aj ľavicového ministra, aj pravicového ministra. A musím vám povedať, že som nesedela pasívne v tom výbore pre sociálne veci a bývanie už aj kvôli tomu, že som bola spoločnou spravodajkyňou. Viem, čo to bolo, prijať tento zákon, čo to bolo, vylepšiť ten zákon s pozmeňujúcimi návrhmi, ktoré prišli hlavne na výbor pre sociálne veci a bývanie. A s ľútosťou musím konštatovať, že mi v tom nevie dať za pravdu len jeden jediný poslanec, a to pán predseda súčasného výboru pre financie, rozpočet a menu pán poslanec Burian, pretože z tých bývalých poslancov, ktorí v tom čase boli v našom výbore, tu teraz nesedí nikto, pretože pani poslankyňa, exposlankyňa Angyalová minulý mesiac odišla. Hovorím to kvôli tomu, že tu odznelo z úst poslankyne Laššákovej, že vtedy tu nebola ochota na diskusiu a nebola ochota počúvať partnerov. No ja teraz sa vrátim k prerokovaniu novely Zákonníka práce dvoma kratučkými výstupmi mojich kolegov, ktoré odzneli v tomto pléne 9. apríla 2003, teda počas ministrovania pána ministra Kaníka. Budem krátka. A pretože klasici sa majú citovať doslova, tak som si dala vytiahnuť stenografický záznam. Vystúpil najprv pán poslanec, ktorý povedal: „Dovoľte mi, aby som povedal pár poznámok k návrhu novely Zákonníka práce. V prvom rade oceňujem dohodu sociálnych partnerov o tom, že naozaj pracovné právo začne byť o niečo flexibilnejšie na Slovensku.“ Čo myslíte, kto to povedal? No asi niektorý pravicový politik? Nie, pán poslanec Madej, povedali ste to vy. Druhé vystúpenie tiež citujem doslova, mám to tu, takže môžete si to prezrieť a nie je to vytiahnuté z kontextu, pretože tu bola vaša prvá veta: „Rozhodnutia a riešenia prijaté na základe spoločenského konsenzu sú pre štát a spoločnosť akceptovanejšie a z dlhodobého hľadiska aj trvácnejšie. Do tejto kategórie čiastočne spadá aj navrhovaná novela Zákonníka práce. Počiatočná zrážka s niektorými predstaviteľmi sociálneho ignorantstva a trvalého populizmu (tento rast predovšetkým z dielne ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny) zosobnenými najmä v postave nového ministra Ľudovíta Kaníka, chvalabohu, nakoniec viedla k spomínanému konsenzu. Spoločenská rovnosť a spravodlivosť znamená v prvom rade zabezpečenie rovnosti príležitostí pre všetkých členov spoločnosti vrátane motivácie občana zapojiť sa do pracovného procesu. Dôležitú úlohu v dosiahnutí pravidiel hry tu zohráva aj Zákonník práce. Nie je možné nadradiť zamestnanca, resp. z druhej strany zamestnávateľa vo svojich právach voči tomu druhému, žiadne práva bez povinnosti a žiadne povinnosti bez práva. Zo strany štátu to však vyžaduje vytváranie rámcových podmienok vzájomne participujúcej spoluzodpovednosti a taktiež súdržnosti. Napokon len občan, či už v postavení zamestnanca, resp. zamestnávateľa, ktorý disponuje aspoň minimálnymi sociálnymi a materiálnymi istotami, je schopný využiť svoju šancu pre svoje právne zaistenú slobodu, a tak ju aj premeniť na vlastnú sociálnu istotu. Demokracia môže byť dlhodobo stabilná len vtedy, ak sú na nej zainteresovaní všetci občania rovnakými právami a rovnakými povinnosťami. V tejto oblasti aj Zákonník práce,“ chvalabohu, podčiarkujem, „vytvára podmienky pre spoločenskú súdržnosť, pre vyváženú spoluzodpovednosť zamestnanca, ale aj zamestnávateľa, pre bezpečnosť a ochranu pracovného miesta i pre efektívne podnikanie. Strana Smer podporí predložený návrh zákona s pozmeňujúcimi návrhmi, ktoré budú vyvážene chrániť záujmy tak zamestnávateľa, ako aj zamestnanca.“ Moja otázka je takisto ako pred chvíľou, kto to asi mohol povedať. No bol to pán poslanec Dušan Čaplovič, dnešný podpredseda vlády pre európske záležitosti. Ja to čítam z diskusií, ktoré tu odzneli, a preto, že sú to autentické stenografické výpisy. To bola minulosť a teraz sa vrátim do súčasnosti. Prerokúvame vládny návrh novely Zákonníka práce. Prerokúvame v tejto snemovni zákon roka. Vidíme, koaliční partneri chýbajú, poslanci Slovenskej národnej strany nie sú prítomní. No a, ako vidím, nateraz tu zostal len jediný poslanec z Ľudovej strany – HZDS, pán poslanec Kotian. Dokonca do rozpravy za kluby sa písomne neprihlásil ani jeden poslanec z Hnutia za demokratické Slovensko. To už niečo znamená. Znamená to, že do Národnej rady išla novela Zákonníka práce jednak bez dohody sociálnych partnerov, ale, čo je nemenej dôležité, výhrady k nemu mali aj koaliční partneri Smeru. Takže najväčšia vládna strana Smer zostala úplne sama. Pán premiér Fico vtedy keď v médiách obhajoval návrh novely Zákonníka práce, to bolo vtedy, keď sa do nemenovaného bulvárneho časopisu dostal návrh novely Zákonníka práce a medzi jeho vetami bola jedna veta: „Uvidíme v Národnej rade, kto za koho kope.“ No neviem, za koho kope pán premiér. Momentálne by ma to asi ani nemuselo zaujímať, ale pretože je premiérom Slovenskej republiky, zaujíma ma to. Ale jedno viem, poslanci Strany maďarskej koalície prijímajú zákony v prospech občanov, mohla by som povedať, že ich prijímajú v prospech našich voličov, ale ak vtedy, keď poslanec hlasuje za zákon, nemôže si byť istý, či to bude dobré, ale aj zlé len pre svojich voličov. Vládny návrh novely Zákonníka práce neprináša žiadne pozitívne opatrenia v riešení kľúčových potrieb slovenského trhu práce, a síce nepodporuje ďalší pokles nezamestnanosti. Keď sa prijímal návrh novely Zákonníka práce v roku 2003, tak nezamestnanosť na Slovensku bola nad 20 %, aspoň v priemere, a prijal sa ten „neoliberálny“ Zákonník práce, ktorý „nerieši nič a robí len zlo pre Slovensko“, no posledné štatistické ukazovatele hovoria o tom, že nezamestnanosť na Slovensku je 8,9 %. Po druhé. Nezmierňuje regionálne rozdiely, čo je pre nás veľmi dôležité, pretože určite s radosťou sa pozeráme na štatistické ukazovatele v Bratislavskom kraji, v Trnavskom kraji a sčasti aj v Nitrianskom kraji, ale morí nás vysoké percento nezamestnanosti v Banskobystrickom kraji, Košickom, Prešovskom. A mohla by som spomínať aj okresy, kde je tá nezamestnanosť ešte aj teraz vysoká. Mysleli sme, že keď sa už predloží takýto návrh Zákonníka práce, tak bude to riešiť aj túto záležitosť. Ale už tu bolo povedané mojimi predrečníkmi, že pretože sa zvýši cena práce, túto problematiku ani nový Zákonník práce nevyrieši. Ale neprichádza ani s novými nástrojmi pre podporu flexibilného zamestnávania, napr. rodičov na rodičovskej dovolenke. Prípravu a predloženie novely nesprevádzala analýza jej dopadov na zamestnanosť, podnikateľské a investičné prostredie, ako ani dopadov na hospodársky rast. Navrhovaná novela je v právnom rozpore s tým, čo deklaruje vo svojej dôvodovej správe, a síce, že má ambíciu prehĺbiť zmluvnú slobodu pri dohadovaní pracovných podmienok. Naopak, zužuje zmluvnú slobodu medzi zamestnancom a zamestnávateľom. Jej hlavným znakom je neúmerne posilňovanie odborárskych privilégií a návrat pracovnoprávnej legislatívy do praxe, ktorá sa neosvedčila a zlyhala. Áno, toto je vážny problém. A strana Smer sa musí nejako odvďačiť tým odborárskym bossom, ktorí v predvolebnej kampani a počas volebnej kampane silno podporovali túto stranu. Ale musí sa odvďačiť asi len tým odborárskym bossom, pretože až tak dobre nerozumiem logike opatrení, ktoré posilňujú postavenie odborov, o ktorých je väčšina občanov Slovenska presvedčená, že nedokážu obhajovať záujmy zamestnancov. Robili sa dva nezávislé prieskumy. Robila to agentúra FOCUS, kde 64 % oslovených respondentov vyjadrilo názor, že odbory nedokážu alebo skôr nedokážu obhajovať záujmy zamestnancov. Marcový prieskum GfK hovorí o tom, že približne 55 % opýtaných si myslí, že slovenské odbory nevedia dostatočne účinne a odborne zastupovať záujmy pracujúcich. A teraz poviem aj jeden  praktický príklad. Z médií je známe aspoň pre toho, kto sa touto problematikou zaoberá, príklad podniku OZETA NEO Trenčín, kde prišli o zamestnanie z dôvodu krachu podniku stovky zamestnancov, ktorí majú nárok na dvojmesačné odstupné, pričom odboroví funkcionári majú nárok na šesťmesačné odstupné, ktoré ešte chceli zvýšiť o ďalšie dva mesiace. Miesto toho, aby sa zaujímali o zamestnancov, zaujímala ich len výška svojho odstupného. No, žiaľ, to je zrkadlo našich odborových funkcionárov. A teraz dovoľte mi vyjadriť sa k niektorým paragrafom podrobnejšie. Hovorilo sa tu už o závislej práci. Treba povedať, že tu došlo k posunu oproti tomu, čo bolo predložené jednak do pripomienkového konania, a potom k posunu po rokovaní tripartity, keď sa to dostalo na rokovanie vlády. Ale ešte to stále nie je vyriešené. A ja by som mala jednu konkrétnu otázku, pani ministerka, pretože podľa predlohy neviem na to odpoveď: Naši asistenti alebo poslaneckí asistenti robia na nútenú živnosť alebo ako je to vyriešené? Teraz neviem, ako je to na ministerstvách, ale v minulom volebnom období mnoho ľudí robilo na ministerstvách práve na základe živnosti. Takže to je konkrétna otázka, na ktorú by som chcela konkrétnu odpoveď, či to je v súlade so závislou prácou, ktorá je uvedená v novele Zákonníka práce. Ďalšia sporná novela, už som o tom hovorila, je to ochrana a privilégiá odborárov. Čo navrhuje novela? Navrhuje sa povinnosť zamestnávateľa uvoľniť odborového funkcionára na výkon odborárskej činnosti s plnou náhradou mzdy. Navrhuje sa predĺžiť ochranu odborových funkcionárov zo šiestich mesiacov na jeden rok. Čo to spôsobí? Zamestnávatelia budú mať zo zákona povinnosť financovať odborárskych funkcionárov, zatiaľ čo v súčasnosti je táto možnosť ponechaná na kolektívne vyjednávanie. Pôjde o zvyšovanie nákladov zamestnávateľa na úkor ostatných zamestnancov, ktorí nie sú odborárski funkcionári. Buď prostriedky budú podnikom chýbať na nové investície, ktoré môžu vytvoriť pracovné miesta, alebo bude krátený mzdový fond, čo negatívne ovplyvní výšku miezd ostatných pracujúcich zamestnancov. Odboroví funkcionári budú mať neprimerane vysokú mieru ochrany v porovnaní s bežnými zamestnancami. To som už pred chvíľou spomenula. To bola ochrana a privilégiá odborárov a teraz sú to právomoci odborov. Čo navrhuje novela? Sčasti sa tam vyriešilo, ale ešte to tam zostalo nedoriešené, kompetencie odborov schvaľovať normy spotreby práce. Čo to spôsobí? Neúmerné zvyšovanie zase právomocí odborov. Zastupovanie zamestnancov. Čo navrhuje novela? Právo na kolektívne vyjednávanie, spolurozhodovanie a kontrolnú činnosť podniku budú mať iba odbory. Zamestnaneckým radám sa táto kompetencia spolurozhodovať berie. Čo to spôsobí? Spôsobí to likvidáciu zamestnaneckých rád, ktoré stratia opodstatnenosť, keďže budú zbavené podstatných kompetencií. Dôvodom je strach odborov z poklesu svojej členskej základne a z konkurencie zo strany zamestnaneckých rád. Ale mohla by som spomínať ďalšie body, čo navrhuje novela, čo sa týka odstupného a odchodného, zaviesť súbeh odstupného a odchodného, rozhodnutie pracovného času, povinnosť dohody s odborármi pri rozvrhnutí pracovného času, minimálne mzdové nároky, ale na to bude pôda pri druhom čítaní jednak vo výboroch a jednak aj poslaneckými iniciatívami. Treba povedať, že opozičné poslanecké kluby sa dohodli, že každý klub dá dvoch odborníkov, ktorí pripravia balík pozmeňujúcich návrhov, ktoré sa pokúsime prijať jednak na rokovaní výboru a, keď to nepôjde, 15 podpismi. Prečo? Pretože pán premiér vtedy, keď táto novela prišla do vlády, teda najprv išla do vlády a potom do Národnej rady, na margo tých kritických poznámok, že nie je dohoda, povedal, že áno, síce nie je dohoda s dvomi vládnymi stranami, ale že však je úlohou poslancov, aby tento návrh vylepšili. Takže my ho berieme za slovo a pokúsime sa tento návrh vylepšiť. Nie je celkom jasný ani § 96, už to bolo tiež spomenuté, čo sa týka práce nadčasov. A ja tiež spomeniem len zdravotníckych pracovníkov. Povedal to aj pán predseda výboru Halecký a vieme to všetci, že by to znamenalo nárast lekárov o približne 1 500. Neviem, ako sa s týmto vysporiadame. Dokonca pán minister Valentovič v tomto zmysle tiež svoje povedal, prezentoval svoje obavy. Ale, by som povedala, aj niektoré pozitívne veci, samozrejme, sú tam, ktoré podporíme a ktoré vítame. Objavila sa tam prvýkrát telepráca, podporíme to. Podporíme všetky pozmeňujúce návrhy, ktoré dokážu zladiť pracovný a rodinný život jednotlivca, ktoré vytvoria pružnejší trh práce, no musíme to tam nájsť, podporia zamestnanosť dlhodobo nezamestnaných a nezamestnaných žien po 45. roku veku a mužov po 50. roku veku. A podporíme všetky pozmeňujúce návrhy, ktoré potlačia alebo znížia čiernu prácu. Myslím si, že v tomto ohľade budeme otvorení. Ale tak, ako je návrh novely Zákonníka práce predložený teda v tejto podobe, je pre poslancov Strany maďarskej koalície neprijateľný. Nebudeme hlasovať za tento návrh novely zákona, aby sa to posunulo do druhého čítania. A, pán spravodajca, v súlade s § 73 ods. 3 písm. b) navrhujem, aby Národná rada sa uzniesla na tom, že vráti tento návrh novely Zákonníka práce na prepracovanie. Ďakujem pekne. (Potlesk.)