L. Miklós, poslanec: (2008-05-15):
Predovšetkým zrejme nikto nepredpokladá, že ja som ten, ktorý nechce chrániť prírodné zdroje, ale všetky, nielen pôdu, samozrejme, ale aj chránené územia, aj vody, aj ovzdušie, aj všetko možné. Chcel by som ale povedať to, že sa tu absolutizuje bonitovaná pôdno-ekologická jednotka. Prosím vás, uverte mi, bol som pri základnom pôdnom mapovaní Slovenska, aj pri tvorbe bonitovania pôdno-ekologických jednotiek, ovládal som ich všetky skoro naspamäť a viem, akým spôsobom sme priraďovali k pôdno-ekologickým jednotkám hodnoty. Keď sa robili bonitované pôdno-ekologické jednotky, tak sa vtedy neuvažovalo o tom, akým spôsobom sa to bude vzťahovať na najrôznejšie platby a ďalšie záležitosti a dokonca sme vtedy hovorili a náš záujem pôdoznalcov a iných ekológov bol, aby nie prvé štyri, absolútne prvé štyri skupiny pôd boli chránené, ale prvé dve najlepšie pôdy v každom jednom katastri. A dôvod bol ten, že pre Žilinčana alebo pre Levočana je najlepšia pôda tá, ktorá je najlepšia v jeho katastri, a nie tá, čo je v Dunajskej Strede. A pre poľnohospodára v Žiline, v Levoči, v Prešove je najdôležitejšia práve tá jeho pôda, tú treba chrániť. No my sme tento princíp porušili týmto, že sme absolutizovali prvé štyri skupiny a tie ideme spoplatňovať. Ja ešte raz hovorím, je odo mňa veľmi ďaleko, aby som bojoval za to, že nechrániť prírodné zdroje, ale toto si teba uvedomiť. Mnohí kolegovia to vyjadrili tak, že sú diskriminované určité územia. Ja o tom nehovorím, ja hovorím znovu o pôdno-ekologickej a pôdno-znaleckom základe tohto celého systému. Ide o pôdy, ktoré sú určené na základe prírodných podmienok a v každom katastri sú najlepšie pôdy, nielen v Trnavskom a Nitrianskom kraji. To je jedna vec. Druhá vec je vzťah pôdy k rozvoju. Niekto tu povedal z kolegov, že na Žitnom ostrove netreba ani zakopnúť do pôdy a bude tam rásť pšenica. No myslím si, že ten pán kolega, nechcem naozaj uraziť, asi nikdy nekopal záhradu, lebo tak to nie je. A toto sa dá dokázať, samozrejme, aj iným spôsobom. Prosím vás pekne, naozaj najbohatší ľudia sú tam, kde sú najlepšie pôdy? No zďaleka nie. To bolo v stredoveku, keď prvovýroba a najmä poľnohospodárska prvovýroba bola základom pre blahobyt. V súčasnosti to zďaleka tak nie je a v súčasnosti sú bohatšie práve tie regióny na Slovensku, ktoré majú zlé pôdy. A regióny, ktoré majú dobré pôdy, tak jednoducho nemajú žiaden iný, proste nemajú žiadne impulzy na rozvoj a my tým, že spoplatníme vyňatie poľnohospodárskej pôdy, tento rozvoj ešte, ešte, ešte pribrzdíme. Takže vzťah dobrá pôda – rozvoj ďaleko nie je priamo úmerný. A to, aby na dobrých pôdach, ja by som si želal, aby naozaj tam, kde sú prírodné podmienky, tak tie prírodné podmienky sa využili a prírodné zdroje sa využili práve na blahobyt, pretože to je základ, myslím si, trvalo udržateľného rozvoja sveta, ale tak to nie je. Na to, aby tam, kde sú najlepšie pôdy, boli aj najbohatší ľudia, treba zmeniť veľmi veľa v celej poľnohospodárskej politike nielen na Slovensku, ale aj v celej Európe. Celý systém dotácií, ktorý je neúmerný, ktorý je úplne inakšie postavený ako podľa kvality pôd, niekedy presne naopak idú dotácie. Ďalej infraštruktúra. No proste, darmo je niekde dobrá pôda, keď tam nikto nepríde. A netreba o tomto ani filozofovať. Keď sa pozrieme, aká je nezamestnanosť v jednotlivých okresoch a v jednotlivých obciach aj Trnavského, aj Nitrianskeho kraja, tak nájdeme aj hladové obce, nájdeme také obce, ktoré vymierajú práve preto, že tam nie je žiaden rozvojový impulz, aj keď je tam  prvotriedna pôda, hoci aj čiernozem alebo lužná černica alebo hnedozem, alebo luhyzem, ktoré sú zaradené do prvých štyroch kategórií. Takže toto je o tej pôde. Čiže, aj za seba, aj za klub SMK môžem povedať, že s týmto zákonom nesúhlasíme. Ja tu teraz nepodávam žiaden pozmeňujúci návrh. Tie pozmeňujúce návrhy sú obsiahnuté v spoločnej správe. Bude na Národnej rade, ako bude hlasovať aj o tých bodoch, o ktorých pani spravodajkyňa povedala, aby sme nesúhlasili. Mám ešte ale jednu technickú pripomienku. Je tu pán predseda výboru? Nie je tu. Ale spravodajkyňa, samozrejme, tu je. Teraz som sa rozprával s niektorými členmi výboru. My sme vo výbore neodsúhlasili, pani kolegyňa Magduška, že pani ministerka má vypracovať nariadenie vlády aj s tými číslami. My sme len odsúhlasili, aby tie čísla boli v nariadení vlády. My sme nehovorili, to nie je pravda, my sme nehlasovali o tom, aby to nariadenie, proste že, aby ten návrh bol podľa tých čísel, ktoré boli pôvodne v zákone. Takže v tomto momente, myslím si, že jediná možnosť, pretože o tomto sa nehlasuje, je, že predkladám uznesenie, ktorým by Národná rada požiadala ministerku pôdohospodárstva Slovenskej republiky pri vypracovaní nariadenia vlády Slovenskej republiky, ktorým sa ustanovuje výška a spôsob platenia odvodov za odňatie poľnohospodárskej pôdy a bodka. Nie vychádza z návrhu výboru a je tam, sú tam potom tie čísla, lebo takto sme vo výbore nehlasovali.