Lipšic, Daniel, poslanec NR SR (2014-12-09):
Ďakujem veľmi pekne. Vážený pán predsedajúci, milé kolegyne, vážení kolegovia, cieľom tohto návrhu novely zákona je ustanoviť osobitnú sadzbu dane z príjmu, pokiaľ je týmto príjmom príslušenstvo k istine prisúdené rozhodnutím súdu v prípade, že povinným z rozhodnutia súdu je štátny orgán alebo právnická osoba založená alebo zriadená takýmto štátnym orgánom. V praxi sa stávajú prípady, kedy súdne konania trvajú niekoľko rokov, pričom strana v spore, ktorou je štát, má povinnosť aj súdne brániť svoje práva. Nie je vždy však v spore strana reprezentujúca štát úspešná, avšak za roky, počas ktorých spor trval, sa jeho hodnota značne zvýšila, pričom už nejde o istinu, ale príslušenstvo, o ktoré hodnota sporu narastá. Štátu v takom prípade vznikajú neúmerné škody, pretože na jednej strane je tu povinnosť využiť všetky dostupné prostriedky vrátane súdneho sporu, na strane druhej však rastie hodnota sporu, o ktorú štát v prípade neúspechu prichádza. Ide častokrát o zmluvy, kde sú ustanovené mimoriadne excesívne úroky, ktoré znamenajú, že celková hodnota sporu, väčšiu časť z nej tvorí príslušenstvo a len menšiu časť tvorí istina. Poviem to na konkrétnom príklade. Prebieha už niekoľko rokov spor, ktorý podľa mojej mienky má pomerne dubiózny charakter, ktorý sa týka Bratislavskej teplárenskej a bratislavského Paroplynového cyklu vlastneného finančnou skupinou Penta. Tento spor bol rozhodnutý skutkovo v neprospech bratislavského PPC, následne PPC a finančná skupina Penta využili opravný prostriedok na Ústavnom súde, nebudem to príliš rozoberať a ten spor sa vrátil naspäť na všeobecné súdy. Následne rozhodli všeobecné súdy v prospech finančnej skupiny Penta. Istina tohto sporu je asi 9 alebo 10 mil. eur. Príslušenstvo, teda úroky tvoria možno 15 – 16 mil. eur, pretože sú 15-percentné. V princípe dnes je úroková sadzba v dnešnej finančnej situácii daná Európskou centrálnou bankou veľmi minimálna. Úroky z omeškania sú o 5 % vyššie, ako je základná úroková sadzba ECB. Tento návrh stanovuje, aby tie klasické úroky z omeškania, to znamená, základná úroková sadzba ECB plus 5 % zostali zachované, ale excesívne úroky nad túto hranicu boli zdaňované sadzbou 99 %, lebo tam už neexistuje legitímne očakávanie, legitímne očakávanie vlastníka tejto pohľadávky, aby mal aj takto excesívne neeticky dohodnuté úroky z omeškania zaplatené štátom, teda nami všetkými. Pretože ak bude definitívne rozhodnuté o kauze PPC a Bratislavskej teplárenskej, tak samozrejme, že nehrozí výpadok tepla v Bratislave, proste zaplatí to štát. A kto je štát? To sú daňoví poplatníci. To znamená, sa všetci daňoví poplatníci zložia zo svojich daní na to, aby niekto mal vyplatené excesívne úroky, dokonca aj v situácii veľmi dubiózneho právneho sporu, ktorý už bol definitívne rozhodnutý všeobecnými súdmi a potom sa dostal na Ústavný súd, kde šikovnosťou jedného senátu ten prípad sa vrátil naspäť. Je to, samozrejme, vec každého svedomia, ako v tomto spore konal alebo nekonal, ale vecou nášho svedomia je, aby sme takýto návrh zákona schválili. Pred mesiacom sme rokovali o tom, či má byť, má zostať zachovaná asignácia, daňová asignácia pre právnické osoby vo výške 1,5 % z odvedených daní. Vtedy minister financií argumentoval fiškálnou konsolidáciou a tým, že potrebuje tých 6 alebo 8 mil. eur, aby štátny rozpočet dosiahol deficit, aký má v pláne. Len schválenie tohto návrhu zákona by len v tomto jednom spore ušetrilo štátnemu rozpočtu, verejným zdrojom približne 12 alebo 13 mil. eur, len tento jeden spor. Jeden spor, ktorý inak cvaknú daňoví poplatníci, a teda keď už cvaknú tú istinu, lebo to, s tým už veľa v tomto okamihu robiť asi nevieme, aj keď ešte konanie prebieha, myslím, že v rámci mimoriadneho dovolania, tak minimálne tie excesívne úroky tvoriace veľkú časť tej celej pohľadávky by nemali byť v celej sume priznané. A myslím si, že aj hlasovanie o tomto návrhu zákona bude lakmusovým papierikom o tom, či naozaj myslíme celkom vážne, či koalícia, pardon, vládna väčšina alebo opozícia to, že treba pridávať malým a nielen veľkým, ktorí potom verejný život na Slovensku pomerne svižne ovládajú. Takže, pán predsedajúci, ďakujem veľmi pekne a chcel by som vás požiadať o, kolegov a kolegyne, o podporu návrhu zákona do druhého čítania. Ďakujem veľmi pekne.