Jakab, Július, poslanec NR SR (2023-12-06):
Dobrý deň. Vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, vážení páni ministri, pán minister financií, skrátené legislatívne konanie musí spĺňať potrebné náležitosti. Pripomeňme si preto legislatívu a tiež judikatúru ústavného súdu vo veci skráteného legislatívneho konania. Skrátené legislatívne konanie je upravené v rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky § 89 ods. 1. Za mimoriadnych okolností, keď môže dôjsť k ohrozeniu základných ľudských práv a slobôd alebo bezpečnosti alebo ak hrozia štátu značné hospodárske škody, Národná rada sa môže na návrh vlády uzniesť na skrátenom legislatívnom konaní o návrhu zákona. O skrátenom legislatívnom konaní môže Národná rada rozhodnúť aj vtedy, ak si rozhodnutie Rady bezpečnosti Organizácie Spojených národov o akciách na zabezpečenie medzinárodného mieru a bezpečnosti vydané podľa čl. 41 Charty Organizácie Spojených národov vyžaduje neodkladné prijatie zákona. A odsek 3., v skrátenom legislatívnom konaní sa obmedzenia podľa paragrafov, a tak ďalej, sú tam vymenované, nepoužijú. V zmysle judikatúry ústavného súdu musí byť skrátené legislatívne konanie riadne odôvodnené. To znamená, že musí byť uvedený dôvod, na základe ktorého má dôjsť k skrátenému legislatívnemu konaniu a teda či môže dôjsť k ohrozeniu základných ľudských práv a slobôd alebo bezpečnosti, alebo hrozia hospodárske škody štátu. Ďalej z judikatúry ústavného súdu vyplýva, že skrátené legislatívne konanie sa má uplatňovať len výnimočne a len vtedy, ak sú splnené materiálne podmienky uvedené v § 89 ods. 1 a 2 zákona o rokovacom poriadku parlamentu, ako aj tie, ktoré vyplývajú z judikatúry ústavného súdu. K týmto podmienkam patrí existencia mimoriadnych okolností, ktorú treba preukázať v zmysle judikatúry ústavného súdu. Konkrétny dôvod na skrátenie legislatívneho konania, značné hospodárske škody alebo ohrozenie ľudských práv, ktorý musí byť aj náležite špecifikovaný. Príčinná súvislosť medzi mimoriadnou okolnosťou a konkrétnym dôvodom na skrátenie legislatívneho konania a v určitých prípadoch špecifikovaných judikatúrou ústavného súdu, aj stanovisko Rady pre rozpočtovú zodpovednosť. Kvôli čomu som to čítal? Je vlastne taký úvod, pretože naozaj v tomto bode sa chcem venovať hlavne skrátenému legislatívnemu konaniu, na základe ktorého tento zákona, ako volá koalícia, lex konsolidácia, podľa mňa je to lex dekonsolidácia, ako tento zákon prišiel do Národnej rady a čo to znamená. Ak ste si tento zákona alebo návrh zákona prečítali, tak má dokopy 38 strán a je tam obrovské množstvo opatrení. Spomeniem možno čl. 4, keď si prečítate, tak na prvú to možno nie je zjavné, ale je tam, ak som spočítal správne, 922 zvýšení poplatkov, ktorým teda bežným ľuďom sa zvýšia poplatky pri, pri činnostiach, ktoré, ktoré bežne robia vo svojom živote, ako jeden konkrétny príklad spomeniem napríklad vydanie ŠPZ-iek. Keď teraz platíte za dve tabuľky ŠPZ-iek 33 eur, tak po novom od apríla budeme platiť 50 eur. A ak chcete tie, kde si píšete vlastný text alebo navrhujete vlastný text, tak namiesto 331 budete platiť 500 eur a namiesto 191, ak si ich objednáte online, budete platiť 400 eur, hej. Čiže o tomto a mnohých iných súvislostiach píše, píše návrh tohto zákona. Taktiež sú tam zvýšenia daní, ktoré sa prenášajú na ľudí, čiže to nie je zákon o konsolidácii, je to zákon o tom, ako tie peniaze prídu do štátneho rozpočtu na úkor peňaženiek ľudí, čo považujem za porušenie predvolebného sľubu, kde vlastne súčasná koalícia, strana SMER hovorila, že to, čo majú ľudia teraz, sa im brať nebude. S týmto by som chcel spomenúť hlavne pri skrátenom legislatívnom konaní, ktoré je odôvodnené tým, že hrozia značné hospodárske škody, ktoré som citoval podľa § 89, že čo to znamená, tak z politických vyjadrení koaličných predstaviteľov zaznieva, že našli sa peniaze aj na plnohodnotný 13. dôchodok v roku 2024, aj rodičovský dôchodok sa nezruší, tak potom asi nehrozia až také značné hospodárske škody, keď sa v tomto smere zvyšujú výdavky štátu. Najzávažnejší problém tohto materiálu, čo sa týka skráteného legislatívneho konania, k tým ostatným veciam sa budem vyjadrovať ešte k rozprave k samotnému zákonu, tak vidím to, čo som vytýkal aj dneska na finančnom výbore, kde ste, pán minister, mali štátnu tajomníčku, a teda že keď si pozriete návrh tohto zákona na strane 38, je to posledný článok, článok 18, ak si dobre pamätám, sekundu, hneď ho vytiahnem. Áno, je to článok 18, kde je napísané: „Tento zákon nadobúda účinnosť 31. decembra 2023 okrem čl. II, III, čl. V bodov 1 a 5, čl. VI bodov 1 až 7, 9 a bodu 10 § 52, čl. VII, IX, X, XI, XII a XVII, ktoré nadobúdajú účinnosť 1. januára 2024, čl. I a IV,“ to sú napríklad tie poplatky, o ktorých som hovoril, tých 922 zvýšených poplatkov, ktoré nadobúdajú účinnosť 1. apríla 2024, čl. V bodu 6, ktorý nadobúda účinnosť 1. januára 2025 a čl. VIII bodov 1 a 3, ktoré nadobúdajú účinnosť 1. februára 2026. V skratke, niektoré ustanovenia toho zákona nadobúdajú účinnosť 31. decembra tohto roku, resp. 1. januára 2024, a tie ostatné sú o štyri mesiace, 1. apríla 2024, ďalšie o vyše roka 1. január 2025 a ďalšie o vyše dvoch rokov, čo je február 2026. Preto som aj dotazoval vašu pani štátnu tajomníčku, že či ste si naozaj istý, že toto je v súlade s ústavou a či vám ústavný súd nezruší tento zákon, pretože je jasné, že mnoho článkov z tohto zákona mohlo prejsť aj riadnym legislatívnym procesom a nemusel ísť v skrátenom legislatívnom konaní. Okrem vecí, ktoré som hovoril predtým, teda že hospodárske škody nehrozia aj prijatými opatreniami na výdavkovej časti, ktorú ste navrhli na budúci rok, tak podľa mňa jednoznačne v týchto bodoch je jasné, že skrátené legislatívne konanie je, je mimo misu a pani štátna tajomníčka na finančnom výbore odovzdala slovo niekomu z ministerstva financií, ospravedlňujem sa, nepamätám si meno, ktorý tento návrh zákona sa snažil obhájiť a povedal, že to súvisí s určitým vykazovaním pri schvaľovaní štátneho rozpočtu, čo som si teda pozrel, lebo ak sa mýlim, tak som ochotný prijať chybu úplne v pohode, len som si to pozrel a výkazníctvo nič takéto nespomína, a preto ešte raz apelujem aj na ministerstvo financií, aby ste sa dobre pozreli na návrh tohto zákona, pretože mám dôvodné podozrenie, že pri podaní na ústavný súd by takýto návrh zákona neuspel, hlavne teda v článkoch, v ktorých hovoríte, že ich účinnosť plánujete až niekedy o štyri-päť mesiacov, rok a viac ako, ako dva roky. A preto by som chcel aj poprosiť vlastne ostatných kolegov z opozície, tým, že tento zákon nie je o konsolidácii, je to o konsolidácii, nie sú tam žiadne úsporné opatrenia, je tam skôr zvyšovanie poplatkov, daní, odvodov a neviem, čoho všetkého pre bežných ľudí, aby sme sa v tomto smere nevzdali a prípadne aj sami podporili preskúmanie návrhu zákona ústavným súdom. Ďakujem veľmi pekne.