Fico, Robert, predseda vlády SR (2015-10-01):
Ďakujem za otázku. Vážený pán predseda, keďže hovoríme o vývoji slovenskej ekonomiky, hovoríme o hospodárskom raste, dovoľte mi, aby som zablahoželal Národnej rade Slovenskej republiky za to, že 119 hlasmi schválila historické zníženie DPH na základné potraviny, pretože táto budova zažívala len zvyšovanie DPH, nie znižovanie. Takže ďakujem vám veľmi pekne. (Potlesk.) Aj tým poslancom, ktorí hlasovali za. (Potlesk.) Je to krok, ktorý má viacnásobný efekt. Dotýka sa nielen podpory domácich výrobcov základných potravín, určite bude viesť k zníženiu cien a ja verím, že v dobrej ekonomickej kondícii ak bude Slovensko pokračovať, budeme mať šancu hovoriť o ďalšom pokračovaní tohto opatrenia. Trochu ma zamrzelo, keď som videl vyjadrenia typu, že my by sme chceli aj ovocie a zeleninu, my by sme chceli, ja neviem čo všetko. Chcem pripomenúť tým, ktorí sa domáhali DPH na všetky potraviny, že by tým len podporovali cudzích dovozcov. Podporovali by zmrazené výrobky, nezmyselnosti. Našou povinnosťou je predovšetkým podporovať slovenských výrobcov. Po druhé. Máme určitý limit, pokiaľ ide o finančné prostriedky, je to 77 mil. eur, ktoré vynakladáme na DPH zníženú. Chcem dodať k tomu, napríklad len na platy zdravotných sestier a zdravotníckych pracovníkov chceme vynaložiť 55 mil. eur, 80 mil. eur ide na zvýšenie poistného zo strany štátu. Tých priorít je obrovské množstvo. A ťažko sa mi počúva od poslancov, ktorí trikrát zvyšovali DPH. Trikrát! Najskôr na 14, potom na 19, potom na 20. A potom sa sem postavia s kamennou tvárou a povedia, že my chceme všetko mať 10 %. Jednoducho nechápem, kde berú morálne právo na takéto vystupovanie. (Potlesk.) Opakujem – a hovorte to všade – je to historické zníženie dane z pridanej hodnoty. Pokiaľ ide o potraviny, to nikto neurobil, my sme nabrali odvahu, našli peniaze. Od 1. januára 2016 to opatrenie tu bude platiť. Dovoľte mi teraz, aby som sa najskôr stručne vyjadril k zmienenému spomaleniu globálnej ekonomiky, ako i európskemu kontextu, pokiaľ ide o zohľadnenie vonkajšieho vplyvu na budúci vývoj slovenskej ekonomiky. Ďalej by som v základných rysoch načrtol najnovší výhľad vývoja našej ekonomiky na rok 2015, ako aj na ďalšie roky a zároveň zrekapituloval štatistické údaje za hlavné ukazovatele ekonomického vývoja Slovenska za vymedzené obdobie. Tieto údaje vychádzajú z prognóz, ktoré boli aktuálne vypracované Národnou bankou Slovenska a Inštitútom finančnej politiky ministerstva financií. Znovu pripomínam slová klasika, že z čísiel sa nikto nenajedol. Ale tieto čísla, dobrá kondícia slovenskej ekonomiky, dobrý výber daní, dobrý boj proti daňovým únikom nám umožňujú prijímať opatrenia, ktoré už ľudia cítia. Lebo niekto pociťuje, že chodí zadarmo vo vlaku, kde už pociťuje obec, že môže rozšíriť kapacitu základnej školy alebo predškolského zariadenia. Už pocítia ľudia, že dostanú 6,5-tisíc eur na zateplenie rodinného domu. V tomto je politika naša jasná, viditeľná, a preto na jednej strane musíme hovoriť o číslach, lebo sú predpokladom našich rozhodnutí cez dva sociálne balíky a pripravovaný tretí. (Potlesk.) V súčasnosti sa prelínajú vo svetovej ekonomike mnohé protichodné vývojové trendy. Optimizmus vychádzajúci z ekonomickej kondície Spojených štátov je tlmený nepriaznivým vývojom v rozvíjajúcich sa ekonomikách. Globálny hospodársky rast tak bude výrazne pomalší v dôsledku nižšieho rastu ekonomík, ako sú Čína, Rusko a Brazília. Správy o spomalení rastu čínskej ekonomiky pod 6 % spôsobili kolaps čínskych akciových trhov a ovplyvnili mnohé svetové burzy. Rovnako nepriaznivo pôsobí stagnácia očakávaní v eurozóne a ich mierny prepad v Nemecku ako najväčšej európskej ekonomike. Oživenie ekonomickej aktivity v eurozóne by malo pokračovať, avšak pomalším tempom, ako sa pôvodne očakávalo. Tieto vývojové trendy naznačujú, že celkový hospodársky rast v Európskej únii v najbližšom období nebude výraznejšie zrýchľovať. Z pohľadu uvedených vonkajších zmien a komplikovaných podmienok, či už ide o spomalenie svetovej ekonomiky, čo avizoval Medzinárodný menový fond, alebo hospodársky útlm spolu so stagnáciou kľúčových ekonomík na európskej pôde, treba zvýrazniť, že ďalší vývoj ekonomiky Slovenska bude významne ovplyvňovať pokračujúca zložitá medzinárodná situácia. V tomto kontexte stále existuje potenciálne riziko, keď geopolitický a geoekonomický vývoj, ktorý prebieha okolo nás a ktorého súčasťou je aj Slovensko, môže v priebehu krátkej doby stlmiť alebo zvrátiť pozitívne tendencie v domácej ekonomike a hospodárstve. Ide o dobré výsledky, ktoré sa nám podarilo dosiahnuť aj za cenu nemalých obetí počas náročného obdobia konsolidácie verejných financií. Dámy a páni, sme vnímaní v Európe, teraz hovorím k sociálnej demokracii, ako jedna z mála sociálnych demokracií, ktorá na jednej strane dokázala urobiť poriadok vo verejných financiách, hovorím o konsolidácii, a súčasne našla výdavky na podporu hospodárskeho rastu a spotreby. Je to kombinácia, ktorá je vnímaná ako mimoriadny úspech. S globálnymi aj európskymi vývojovými trendmi obidve naše ekonomické inštitúcie pri prognózovaní budúceho vývoja ekonomiky Slovenska však kalkulovali. Z makroekonomických údajov, ktoré boli v súčasnosti prezentované Národnou bankou Slovenska a Inštitútom finančnej politiky, vyplýva, že si slovenská ekonomika za rok 2015 pripíše 3,2 % hospodársky rast, čo znamená výrazný posun hore oproti posledným rokom. Aby som bol konkrétny, je to o 0,8 % viac ako v minulom roku, kedy sme dosiahli 2,4 % rast hrubého domáceho produktu. Vo svojej poslednej predikcii Národná banka Slovenska konštatuje, že ekonomika Slovenska bude aj naďalej pokračovať v rastovej trajektórii pri ďalšej tvorbe pracovných miest v prostredí len pozvoľne rastúcich cien. Rovnako aj prognóza z dielne Inštitútu finančnej politiky predpokladá pozitívny trend vývoja našej ekonomiky v nasledujúcich rokoch. Na jeho ilustráciu by som stručne uviedol pár hlavných vývojových línií. Ako veľmi otvorená ekonomika sme už tradične odkázaní na vonkajší dopyt a na ekonomickú situáciu našich zahraničných obchodných partnerov, čo značne ovplyvňuje rastovú pozíciu exportu a celkový vývoj zahraničného obchodu. V úlohe nemenej významného faktora rastu našej ekonomiky však naďalej zostáva aj domáci dopyt. Hybnou silou dynamického rastu slovenského hospodárstva sú tentoraz investície a domáca spotreba. Investície sa zvýšia podľa inštitútu a centrálnej banky zhruba o 8 %, čo je najviac od roku 2011. Zdá sa, že sme z toho najhoršieho preč a že Slovensko je atraktívne prostredie pre investície. Z rýchlejšieho čerpania bruselských peňazí na konci programového obdobia benefitujú najmä verejné investície v oblasti infraštrukturálnych projektov. Ak sa pozriete na Slovensko, je rozkopané v pozitívnom slova zmysle. Stavia sa v takom tempe, ako sa snáď ešte nestavalo, keby naši priatelia z KDH nezastavili dva PPP projekty, už sme dnes mohli chodiť po diaľniciach až na východ (potlesk), ale to nebudem v danom okamihu komentovať. (Potlesk.) Ďalším nemalým impulzom posilnenia hospodárskeho rastu je konečná spotreba sektora domácností, ktorá sa priaznivo vyvíja a profituje jednak z rastu zamestnanosti, ako aj z nízkej inflácie. Relatívne vysoká miera úspor predstavuje rovnako potenciálny zdroj na zvýšenie rastu celkovej spotreby. Podľa centrálnej banky a inštitútu dosiahne v roku 2016 rast ekonomiky Slovenska viac ako 3 %. Národná banka predpokladá až 3,4 a Inštitút finančnej politiky 3,1. Menší odhad hospodárskeho rastu zdôvodňuje finančný inštitút tým, že pod mierny pokles sa podpíše slabšia výkonnosť ekonomík obchodných partnerov Slovenska, čo pribrzdí rast nášho exportu. Celkový vplyv zahraničného obchodu na slovenskú ekonomiku nebude tak zásadný najmä vďaka nižšej cene ropy. Inštitút finančnej politiky predpokladá rýchlejší rast investícií v súkromnom sektore, čo bude mať pozitívny vplyv na podnikateľský sektor, ako aj na podnikanie ako také. Tento rast súvisí s kumuláciou zdrojov a dosiahnutím predkrízových úrovní využitia výrobných kapacít našich firiem. V nasledujúcich rokoch 2017, 2018 má dôjsť podľa inštitútu opäť k zrýchleniu rastu ekonomiky až na úroveň 3,6 %. Centrálna banka uvádza pre rok 2017 rast 3,3 %. Obidva národohospodárske údaje však patria medzi vysoké rastové tempá, čo by Slovensko z hľadiska ekonomickej výkonnosti zaradilo medzi dynamicky rastúce členské štáty Európskej únie, ako aj do elitného klubu eurozóny. Čo ma však ako sociálne cítiaceho človeka vo vzťahu k prognózovanému vývoju domácej ekonomiky úprimne teší, je fakt, ktorý môžem zároveň uviesť, že aj príjmy ľudí budú rásť. Chápem, že ľudia majú svoj subjektívny pocit, ja to stále hovorím, napriek tomu, že ceny stagnujú, keď niekto ide do obchodu, povie, všetko rastie. Ekonomicky, štatisticky sa ukazuje, že by príjmy ľudí mali rásť. Tomuto pozitívnemu vývoju som o to viac rád, že za rok 2015 zaznamenajú reálne mzdy svoj druhý najvyšší rast od krízy, a to medziročne o 2,5 % podľa inštitútu a podľa banky o 2,6 %. Zo sektorového hľadiska bude percentuálne najvyšší rast miezd vo verejnom sektore, a to predovšetkým vďaka valorizácii platov učiteľov. Mzdový vývoj tak už niekoľko štvrťrokov vytvára dostatočné zdroje pre rast spotreby domácností. Priemerná nominálna mzda v slovenskom hospodárstve za rok 2015 má dosiahnuť úroveň 879. Ja nechcem nikoho provokovať touto sumou, to je štatistické číslo. Dobre vieme, že 60 % ľudí na Slovensku zarába menej, ako je priemerný zárobok v národnom hospodárstve. Aj preto tlačíme nárast minimálnej mzdy, aj preto verím, že dôjde k dohode pri kolektívnom vyjednávaní vo verejnej správe na určitom raste platov. Inštitút finančnej politiky predpokladá priaznivý mzdový vývoj aj v budúcich rokoch. V roku 2016 sa očakáva, že bude naďalej rásť nominálna mzda, a priemer za národné hospodárstvo by mal prekonať hranicu 900 eur. Znovu so všetkým rešpektom a úctou k ľuďom, ktorí zarábajú menej, toto je štatistické priemerné číslo. Netvrdíme, nie sme na hlavu padnutí, chodíme po Slovensku, vedia, ako ľudia zarábajú, že každý na Slovensku zarába 900 eur, ale je to štatistický údaj, ktorý berieme na vedomie. Pán predseda, panie poslankyne, páni poslanci, inflácia bude aj v roku 2015 pod nulovou hranicou. Domácu cenovú hladinu udržuje v záporných číslach hlavne pokles cien energií a potravín. Prispievame teraz k tomu, samozrejme, aj rozhodnutiami, vratky, pokiaľ ide o ceny plynu, znižovanie cien základných potravín, teda pokles DPH o 10 %. Už som o tom hovoril. Je to nie dobrá správa pre ministra financií, podpredsedu vlády, pretože ho to stojí veľa peňazí z hľadiska štátneho rozpočtu, a je to dobrá správa pre ľudí, pretože platia menej. Keď máme reálny rast miezd a máme prakticky nulovú alebo zápornú infláciu, tak ten reálny rast miezd je reálny, lebo o toľko ľudia majú vo svojej peňaženke viac eur. Očakáva sa, samozrejme, že v nasledujúcich rokoch sa bude inflačný tlak zvyšovať, ale priblíži sa maximálne k hranici 1,5 %, čo je zanedbateľná výška. Ďalej tu je trh práce, ktorý sa má rovnako naďalej zlepšovať. V roku 2015 pribudne v našom hospodárstve až 41-tisíc pracovných miest, čo predstavuje nové rekordné číslo a najviac pracovných miest od problematického hospodárskeho vývoja. Dámy a páni, dostávame sa do fázy, kedy nevedia nájsť zamestnávatelia pracovnú silu. O tom by veľa vedel rozprávať minister práce. Prichádzajú s návrhmi, že voziť pracovnú silu niekde zo zahraničia, čo my odmietame. Chceme rekvalifikovať našich ľudí, ktorí majú záujem pracovať. Čiže sme v situácii, kedy je dostatok pracovných miest, len musíme odstraňovať nesúlad medzi požiadavkami praxe a tým, čo ponúkajú dnes naše školy. Ale ja si myslím, že budeme môcť pomaly zablahoželať ministrovi práce, dali sme si jasný cieľ, že chceme mieru nezamestnanosti na Slovensku na úrovni priemeru eurozóny, a prakticky sme tento cieľ dosiahli, keď to už napísal Trend, tak som skoro odpadol, ale zdá sa, že plníme sľuby, čo je veľmi, veľmi dobré. (Potlesk.) V nasledujúcich rokoch banka aj inštitút očakávajú rast zamestnanosti naďalej. Pre rok 2016 je to jedno percento alebo 24-tisíc nových pracovných miest a potom to má byť 0,7 %, 0,8 %. Významný indikátor je miera nezamestnanosti, o ktorej som už teraz hovoril, tá by mala klesnúť podľa inštitútu na úroveň 11,5, centrálnej banky 11,4. My máme, samozrejme, každý určitú formu merania nezamestnanosti, ale tie čísla ukazujú jasne, že ten pokles tu reálny je. Národná banka však uvádza, že pre rok 2017 miera nezamestnanosti by mala klesnúť na magickú hranicu pod 10 %, na 9,6 alebo 9,8 %. Myslím si, že v tomto duchu naša vláda urobila obrovský kus práce, lebo keď sme to preberali od našich priateľov, ktorí tu sedia napravo, nezamestnanosť bola vysoko, vysoko cez 14 %. Samozrejme, ja chápem, že keď prídu sem za tento pultík, tak povedia, že by mala byť ešte nižšia nezamestnanosť, ešte by mali byť ceny nižšie. Na plyn treba vrátiť nie 8 % ale 40 %. Mali by sme, ja neviem, dávať ľuďom na zatepľovanie nie 6,5-tisíc, ale 30-tisíc. Ľahko sa rozpráva, páni, keď nemáte zodpovednosť, mali ste konať vtedy, keď ste boli vo vláde! Vtedy ste nerobili nič. Ďakujem pekne. (Potlesk.)