R. Kaliňák, podpredseda vlády a minister vnútra SR: (2009-12-10):
Vážený pán predseda parlamentu, pán podpredseda parlamentu, vážené dámy poslankyne, páni poslanci, vážení páni ministri, dámy ministerky a páni ministri, nik asi nepochybuje o tom, že zahraniční investori si vždy dobre zrátajú, do akých podmienok idú, ak chcú investovať v niektorej krajine svoj kapitál. Zvážia riziká, zvážia aj výhody. Preto nás môže tešiť, že napriek hospodárskej kríze na Slovensku nielenže väčšina investorov zostáva, ale prichádzajú aj investori noví. V uplynulých dňoch sa rozbehol v závode Volkswagen Slovakia v Bratislave projekt výroby nových vozidiel typu New Small Family. Výroba malého rodinného modelu sa začne v roku 2011. Len na stavebných prácach, inštaláciách k technológii a prestavbe závodu, ktorý týmto rozširuje svoju výrobu, sa bude podieľať okolo 1 800 ľudí a produkcia nového auta by mala zamestnať priamo 1 500 pracovníkov a približne ďalších 7 000 pracovných miest sa vytvorí u subdodávateľov. Nemecká automobilka investuje do výroby nového modelu vyše 300 mil. eur. Vláda Slovenskej republiky jej pre tento projekt odsúhlasila daňovú úľavu vo výške viac ako 14 miliónov eur, čo nám odobrila aj Európska komisia. K rozhodnutiu Volkswagenu umiestniť výrobu nového modelu na Slovensko prispelo aj zavedenie šrotovného. Hoci nás opozícia, ako inak, kritizovala, my sme týmto programom preukázali európsku solidaritu. Nikto si neosoboval právo, že zmeníme svet, ale ukázali sme Európe, že sme Európania a že chceme všetci aj v čase krízy držať za jeden povraz. Naša investícia do šrotovného sa nám teda aj týmto spôsobom vracia naspäť. Automobilový priemysel je jedným z ťahúňov slovenskej ekonomiky. Toto odvetvie však patrí k najviac postihnutým hospodárskou krízou. Som rád, že napriek tomu spoločnosť pokračuje v projekte podľa časového harmonogramu. Chápem to aj ako darček k 20. výročiu pôsobenia tejto automobilky na Slovensku. Volkswagen týmto projektom plní naše predstavy o zamestnanosti a vytváraní nových pracovných miest, ale i vlastné zámery. Je to zároveň dôkaz, že prílev zahraničných investícií do našej krajiny sa nezastavil. Vzhľadom na prílišnú koncentráciu automobilového priemyslu u nás v budúcnosti chceme uprednostňovať najmä investície do ďalších odvetví. Pôjde hlavne o výrobu s vyššou pridanou hodnotou. Som preto rád, že aj Volkswagen Slovakia sa rozhodol tiež diverzifikovať portfólio svojich automobilov na Slovensku, keďže doteraz vyrábal prevažne autá vyššej kategórie a luxusnejšieho prevedenia. Touto novou skupinou vyrábaných automobilov ide presne do toho segmentu, ktorý aj v čase krízy býva najmenej postihnutý, je ekologickou alternatívou automobilového parku a má šancu byť naozaj veľmi žiadanou komoditou na európskom a svetovom trhu aj v čase krízy, čo, si myslím, len podporí hospodársky rast, predovšetkým na Slovensku. Povedal som, že sa chceme sústrediť aj na ďalšie alternatívy a ďalšie odvetvia národného hospodárstva, kam chceme investovať a prilákať nových investorov. Medzi také, dámy a páni, bude patriť aj nová investícia pri Trenčíne. Minulý týždeň bola podpísaná zmluva s taiwanskou spoločnosťou AU Optronics, ktorá je tretím najväčším výrobcom obrazoviek a LCD displejov na svete. V novom závode, ktorý začne táto firma stavať v 1. štvrťroku budúceho roku, by sa mal realizovať aj výskum a vývoj. O rok neskôr sa spustí samotná výroba LCD modulov pre televízory. Trenčiansky závod sa stane hlavným produkčným závodom tejto spoločnosti v Európe a nás môže iba tešiť, že pre Slovensko sa táto firma rozhodla najmä kvôli lokalite a kvalite ľudských zdrojov. Pracovnú príležitosť tu nájde okolo 3 300 ľudí v priamom zamestnaní v novom závode. Taiwanská spoločnosť chce počas troch rokov investovať do výstavby závodu viac ako 191 mil. eur a my plánujeme túto investíciu podporiť sumou 38,3 mil. eur. Takmer 31 mil. eur by mal investor získať na obstaranie dlhodobého hmotného majetku a zvyšok by mali predstavovať stimuly vo forme daňových úľav. Myslím si, že podľa vyjadrení zástupcov spoločnosti AU Optronics, s ktorými som sa mal možnosť osobne stretnúť, za ich firmou budú nasledovať ďalšie firmy, ktoré sa budú podieľať na subdodávkach a budú rozmiestnené aj v rôznych regiónoch Slovenska. Teda popri 3 300 priamo zamestnaných ľudí pribudnú ďalšie tisícky pracovných miest, ktoré budú dodávať práve súčiastky hlavnému závodu. Táto stratégia je nám, samozrejme, mimoriadne sympatická a podporujeme ju. Poďme ale ďalej. Práve včera ste mohli zaregistrovať správu, že slovenská dcéra luxemburskej Skytec Group Universal Media Corporation pripravuje expanziu svojho závodu na Slovensku v Novom Meste nad Váhom. Firma tento rok vyrobila takmer milión televízorov, čo je raz toľko ako minulý rok. Spoločnosť plánuje budúci rok vyrobiť 2 milióny televízorov. Preto koncom roka spustí štvrtú linku a k súčasným 500 zamestná ešte ďalších okolo 150 ľudí. Budúci rok chce kúpiť ďalšie dve linky, pristavať by sa mali aj nové sklady. Predpokladajú investície 7 až 10 mil. eur, na ktoré nežiadajú žiadnu štátnu pomoc. Perspektívne sa ráta s prijatím ďalších 1 000 zamestnancov. Konkurent automobilového odvetvia, teda elektrotechnický sektor týmto u nás dostáva ďalšie posily. Vlani tvoril elektrotechnický priemysel z celkových tržieb priemyslu viac ako 14-percentný podiel. Prvé mesiace tohto roka ukázali, že elektrotechnický priemysel určitým spôsobom dobieha automobilový. Podiely ich tržieb na celkových tržbách sú takmer totožné. Pre elektronický priemysel 20 %, pre výrobu automobilov 24 %. Za dobré signály považujeme aj výsledky konferencie „Košice Invest 2009 – Invest in the East“, ktorú mesto Košice nedávno zorganizovalo. Záujem nemeckých, belgických, fínskych a skupiny portugalských a čínskych investorov sa týka projektov s vyššou pridanou hodnotou vedy a výskumu, ďalej výroby priemyselných plastových profilov, izolačných materiálov, strojárskej a potravinárskej produkcie, retailu a stavebných materiálov. Avizuje najmenej 1 000 nových pracovných miest. Ak si dovolím tvrdiť, že záujem investorov o našu krajinu napriek kríze pretrváva, ba dokonca je vyšší ako v predošlom roku, opieram sa výlučne o konkrétne fakty. Za tri štvrťroky tohto roka sme zaregistrovali 136 investičných projektov v celkovej hodnote 4,3 mld. eur, čo je viac ako v porovnateľnom období minulého roku. V poslednom čase sa objavujú pozitívne signály od investorov z krajín V4 a ďalších členských štátov Európskej únie, ale aj tretích krajín. Tieto pre Slovensko predstavujú veľkú výzvu do budúcnosti. Vážené dámy a páni, dovoľte mi uviesť ešte niekoľko faktov a čísel, ktoré dokumentujú, že slovenská ekonomika by sa mala v rokoch 2010 a 2011 postupne zotavovať. Vyplýva to z jesenných hospodárskych prognóz, ktoré zverejnila Európska komisia a Štatistický úrad Európskej únie EUROSTAT. Po tom, ako reálny hrubý domáci produkt v tomto roku klesne na 5,8 % alebo o 5,8 %, očakáva sa v budúcom roku 1,9-percentný rast a v roku 2011 sa ráta až s 2,6-percentným rastom. Za kľúčové pre Slovenskú republiku považuje Európska komisia obmedzenie dopadu krízy na ekonomiku zo strednodobého hľadiska a uchovanie konkurencieschopnosti po krízovom období. Dôraz kladie okrem iného na opatrenia proti rastu nezamestnanosti a na nové ekonomické aktivity. Z najnovších údajov EUROSTAT-u vyplynulo, že hospodárstvo eurzóny v III. štvrťroku tohto roka medzikvartálne vzrástlo o 0,4 % a ekonomika celej Európskej únie sa zväčšila o 0,3 %. V rámci členských krajín Európskej únie, z ktorých sú údaje o vývoji hrubého domáceho produktu k dispozícii, dosiahla ekonomika Slovenska druhý najväčší rast hneď po Litve, keď sa medzikvartálne zvýšila o 1,6 %. Nás môže tešiť, že nielen pokiaľ ide o Slovensko, ale celosvetovo dochádza teda k návratu istého optimizmu a neistota z budúceho ekonomického vývoja sa zo dňa na deň znižuje. Teda aj akékoľvek vyhlásenia opozičných politikov, že o našu krajinu investori strácajú záujem a že rastú pochybnosti o ekonomickej sile Slovenska, sú prinajmenšom zavádzajúce a chýba im to podstatné, reálne fakty. Dnes som sa dočítal medziiným – trochu odbočím na záver –  som sa dočítal aj v novinách, že veta, kedy sme úspešne bojovali s finančnou krízou, bola prekrútená a odprezentovaná úplne iným spôsobom. Nuž, treba povedať, že mnohí – aha, tak to nestihnem celé, tak sa ospravedlňujem –, že mnohí nevidia jednak rozdiel medzi finančnou a hospodárskou krízou, čo, bohužiaľ, ale nikomu vstupovať do svedomia nechcem, ale v čase, kedy zástupcovia opozície hovorili, že načo vláda zvoláva mimoriadne zasadnutie, keď už je kríza vyriešená, to si pamätáme z minulého roka zo septembra a októbra. Vláda prijala vtedy opatrenia na to, aby sa finančný sektor na Slovensku stabilizoval nielen tým, že sme zabránili, aby občania prišli o svoje úspory, čo bolo pre nás to najpodstatnejšie ako pre jednu z mála krajín. Naozaj, naši občania neprišli ani o korunu na svojich vkladoch, ale podstatné bolo, aby sme stabilizovali samotné banky ďalšími rozhodnutiami, ktoré sa prijali na úrovni vlády a predovšetkým Národnej banky. Či už to bolo vlastne zamedzenie odtoku finančných zdrojov zo slovenských bánk k ich matkám, pretože iste viete, že slovenské banky sú len dcéry. Bolo to zvýšenie kapitálovej primeranosti, aby viacej rezervných zdrojov mali banky k dispozícii pre prípad potreby a, samozrejme, samotná garancia 100 % za vklady občanov v slovenských bankách. Ak sa teda niekto pýta, prečo je to tak, že finančná kríza na Slovensku nezaznamenala na peniazoch našich ľudí žiadne straty, je to predovšetkým rýchlou a okamžitou reakciou. Hospodárska kríza je, samozrejme, ale omnoho ťažší problém a omnoho ťažšie sa s ním aj bojuje. Ale tak ako som povedal, budúci rok už prináša ovocie tých opatrení, ktoré sme celý tento rok aktívne prijímali. Verím, že tie výsledky budú čo najlepšie. Ďakujem, pán podpredseda, skončil som. (Potlesk.)