Remišová, Veronika, poslankyňa NR SR (2019-05-15):
Ďakujem, pán predsedajúci. Vážené dámy poslankyne, vážení páni poslanci, Lisabonská zmluva zaviedla efektívny mechanizmus kontroly dodržiavania zásady subsidiarity a proporcionality zo strany národných parlamentov, ktoré majú možnosť formou odôvodneného stanoviska, resp. žaloby ukázať Európskej únii tzv. žltú, oranžovú alebo červenú kartu v prípade, ak návrh legislatívy Európskej únie zasahuje do suverenity jednotlivých členských štátov. Tento návrh opätovne je veľmi aktuálny, pretože budeme mať nový európsky parlament a je namieste sa pýtať, nakoľko zástupcovia národných parlamentov ovplyvňujú alebo majú ambíciu ovplyvňovať dianie v Európskej únii, keďže možnosť a právomoc na to majú prostredníctvom žltých, oranžových alebo červených kariet. Jednou zo základných právomocí a úloh parlamentu je kontrola vlády, a to aj v oblasti európskych záležitostí, čo zahŕňa aj kontrolu inštitúcií a orgánov Európskej únie, najmä Európskej komisie, v súvislosti s ich zásahmi do národnej suverenity. Aj slovenský parlament môže túto kontrolu vykonávať tak, že, po prvé, schvaľuje stanoviská Slovenskej republiky vypracované vládou a jej členmi k návrhom aktov Európskej únie, ktoré členovia vlády prezentujú na rokovaní Rady Európskej únie, ako aj predbežné stanoviská Slovenskej republiky, ktoré národní experti prezentujú na rokovaniach pracovných výborov. Kontrolnú právomoc môže vykonávať, za druhé, tak, že udelí žltú a oranžovú kartu Európskej komisii, ak návrhy jej právnych aktov zasahujú do suverenity Slovenska, čiže porušujú princíp subsidiarity. A za tretie, môže udeliť aj červenú kartu Európskej komisii, a to formou žaloby na Súdnom dvore Európskej únie, ak jej návrhy právnych aktov zasahujú do suverenity Slovenska a porušujú princíp subsidiarity. Podľa štatistík Výboru Národnej rady pre európske záležitosti si vláda neplní riadne a včas svoje povinnosti vyplývajúce z ústavného zákona č. 397/2004 Z. z., o tom som už hovorila, pričom za koordináciu vlády v európskych záležitostiach je zodpovedné ministerstvo, ktoré to má uvedené aj v názve, ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí. Dokonca aj toto ministerstvo patrí k vládnym subjektom, ktoré si včas a riadne svoje povinnosti neplnia. Výsledkom tohto zlyhania je, že na rokovanie Národnej rady sa predkladá len zlomok stanovísk a predbežných stanovísk, ktoré požaduje uvedený ústavný zákon. Keď sa pozrieme na udeľovanie žltých a oranžových kariet zo strany slovenského parlamentu, resp. vyjadrovania iných stanovísk, keď podľa doposiaľ najnovšej správy Európskej komisie za rok 2017 sa slovenský parlament ohradil voči zásahom do národnej suverenity len dvakrát, zatiaľ čo ostatné členské štáty tak urobili 421-krát. Česká republika 62-krát. Ja tu veľmi často počujem sťažovanie zo strán, od strán aj opozície, ale aj vládnej koalície na to, ako tu máme diktát Bruselu, ako Európska únia nám nanucuje niečo, čo my tu nechceme, ale máme nástroje, ako sa proti tomu môžme ohradiť, môžme proti protestovať, máme na to legislatívne prostredie a my sme tak urobili dvakrát. Česká republika 62-krát, ostatné členské štáty 421-krát. Cieľom návrhu tohto zákona je preto zlepšiť spoluprácu Národnej rady Slovenskej republiky s vládou v európskych záležitostiach pri vypracovávaní stanovísk a predbežných stanovísk Slovenskej republiky k návrhom právne záväzných aktov a iných aktov Európskej únie vládou a ich schvaľovaní Národnej rady prostredníctvom výboru pre európske záležitosti pred tým, ako o nich budú rokovať príslušné orgány Európskej únie, a to tak, že sa optimalizujú doterajšie lehoty na vypracovanie týchto stanovísk v prospech vlády a zároveň ich nevypracovanie alebo nepredloženie na schválenie Národnej rady je sankcionované v povinnosti člena vlády vyjadriť na rokovaní príslušného orgánu Európskej únie negatívne stanovisko. Zároveň cieľom tohto návrhu je vytvoriť mechanizmus prijímania odôvodneného stanoviska a to priamo v rokovacom poriadku Národnej rady, aby sa stal účinným nástrojom, ktorý zamedzí zásahom Európskej únie do suverenity Slovenskej republiky. Ochranu národnej suverenity možno považovať za tak zásadnú a dôležitú, že návrh zákona priznáva právomoc upozorniť na zásahy do nej zo strany Európskej únie nielen výboru pre európske záležitosti, ale aj tretine členov tohto výboru, a to prostredníctvom zvolania mimoriadnej schôdze Národnej rady, na ktorej môže byť odôvodnené stanovisko prijaté napriek tomu, že príslušný výbor Národnej rady mal v tej veci odlišný názor. Predkladaný návrh zákona nezakladá žiadne vplyvy na rozpočet a posilňuje spoluprácu a právomoci poslancov Národnej rady. Nabudúce, keď sa budeme chcieť odvolávať na Európsku úniu, že to kvôli Európskej únii niečo sme museli prijať, musíme aplikovať nejakú smernicu alebo nariadenie, tak je veľmi dobré si spomenúť, že za prvé, za všetky smernice, nariadenia musia zdvihnúť ruku naši ministri v Bruseli, naši europoslanci v Európskom parlamente, a ešte navyše aj poslanci Národnej rady majú právo udeliť zelenú, žltú alebo, alebo červenú kartu, ak návrh napríklad Európskej komisie, pardon, žltú, oranžovú kartu, ak návrh zasahuje do suverenity Slovenska alebo porušuje princíp subsidiarity. Teda ak máme námietky voči tomu, čo v Bruseli sa schvaľuje, vinu musíme hľadať jedine, ak s tým nesúhlasíme, vinu musíme hľadať jedine u seba, tu v Národnej rade, v slabom, v slabých námietkach, ktoré, ako vidíme, poslanci Národnej rady nedávajú, iba v dvoch prípadoch. Keď sa pozeráme na rokovanie v Rade na hlasovanie našich ministrov, tak naši ministri od začiatku volebného obdobia v roku 2016 boli proti len dvakrát. Dvakrát za celé, za celú, za tri roky, za viac ako tri roky. A, samozrejme, za nariadenia smernice hlasujú aj naši europoslanci. Nemôžeme vždy hľadať obetného baránka len v niekom inom. Ak chceme viac suverenity, menej zásahov do subsidiarity, nech sa páči, tu je nástroj, ako svoj názor hrdo a odborne vyjadriť, ale vyjadriť ho. Ďakujem.