Dostál, Ondrej, poslanec NR SR (2021-09-29):
Ďakujem, pán podpredseda. Chcel by som uviesť pozmeňujúci návrh, ktorý predkladáme s pani poslankyňou Marcinkovou ako hlavnou predkladateľkou návrhu zákona. Ten pozmeňujúci návrh reaguje na stanovisko odboru legislatívy a aproximácie práva Kancelárie Národnej rady, ktoré upozornilo na možné problémy v uplatňovaní zákona. Jednak parlamentná legislatíva vyslovila teda takú pochybnosť, či tá navrhovaná, to navrhované zrušenie ochrany osobných údajov po zosnulých osobách nie je príliš široké, prečo by nemalo byť vymedzené, vymedzené nejakými účelmi, na ktoré sa táto ochrana osobných údajov nesprístupňuje. Druhá výhrada parlamentnej legislatívy sa týkala toho, že mali by sme tým pádom opraviť aj zákon č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám, kde sa tiež rieši sprístupňovanie osobných údajov, a teda aby nedošlo buď teda k nepriamej novelizácii, alebo kolízii týchto dvoch právnych predpisov, tak by bolo potrebné novelizovať aj zákon o slobodnom prístupe k informáciám. Čo sa týka tej prvej pripomienky, tak tam síce pristupujeme k tomu, že vymedzujeme účely, na ktoré sa pri spracovaní osobných údajov neposkytuje osobným údajom zosnulých osôb ochrana, ale chcel by som zdôrazniť, že aj to pôvodné riešenie, s ktorým prišli predkladatelia, je úplne, úplne v poriadku. Je úplne v poriadku z hľadiska nariadenia Európskej únie o ochrane osobných údajov, GDPR, a teda by som rád zacitoval relevantné ustanovenia, ktoré hovoria o tom, že toto nariadenie sa neuplatňuje na osobné údaje zosnulých osôb. Členské štáty môžu stanoviť pravidlá týkajúce sa spracúvania osobných údajov zosnulých osôb. Ďalšie ustanovenie hovorí o tom, že toto nariadenie by sa malo uplatňovať aj na spracovanie osobných údajov na účely archivácie, berúc pritom do úvahy, že by sa nemalo uplatňovať na zosnulé osoby. Orgány verejnej moci alebo verejnoprávne alebo súkromnoprávne subjekty, ktoré majú záznamy verejného záujmu, by mali mať, by mali byť útvary, ktoré majú podľa práva Únie alebo práva členského štátu zákonnú povinnosť získavať, uchovávať, oceňovať, viesť, opisovať, oznamovať, propagovať a šíriť záznamy trvalej hodnoty pre všeobecný verejný záujem a poskytovať k nim prístup. Členské štáty by okrem toho mali byť oprávnené stanoviť, že osobné údaje možno ďalej spracúvať na účely archivácie, napríklad s cieľom poskytnúť špecifické informácie o politickom správaní počas minulých totalitných štátnych režimov, o genocíde, zločinoch proti ľudskosti, najmä holokauste alebo vojnových zločinoch. Ďalšie ustanovenie nariadenia o GDPR hovorí o tom, že keď sa osobné údaje spracúvajú na účely historického výskumu, toto nariadenie by sa malo uplatňovať aj na takéto spracúvanie. Malo by to zahŕňať aj historický výskum a výskum pre, na genealogické účely, berúc do úvahy, že toto nariadenie by sa nemalo uplatňovať na zosnulé osoby. Čiže aj bez toho, aby sme vymedzovali účel, na ktorý sa ochrana podľa zákona o ochrane osobných údajov pri spracúvaní osobných údajov zosnulých osôb neuplatňuje, tak by to bolo v súlade s európskou legislatívou. Napriek tomu sme sa rozhodli, že tie účely tam vymedzíme, aby to nebolo úplne, úplne naširoko, preto tam chceme doplniť do ustanovenia teda článku I bodu 1, ktorý hovorí o tom, že tento zákon sa nevzťahuje na spracúvanie osobných údajov zosnulých osôb, tie účely, na ktoré sa vlastne táto výnimka bude vzťahovať, a mal by to byť vedecký účel, štatistický účel, účel umeleckej činnosti, tlačové spravodajstvo, rozhlasové a televízne vysielanie, archivácia, dokumentačná činnosť, historický výskum, činnosť pohrebísk, umiestnenie pamätníkov a pamätných tabúľ, konanie spomienkových podujatí a piety v rozsahu nevyhnutnom pre naplnenie tohto ustanovenia. Zároveň tam dopĺňame, samozrejme, aj novelizáciu prostredníctvom článku, nového článku II, novelizáciu zákona o slobodnom prístupe k informáciám, kde takisto sa vyžaduje súhlas dotknutej osoby, pokiaľ sa spracúvajú osobné údaje žijúcej osoby, a ak dotknutá osoba nežije, tak súhlas môže poskytnúť jej blízka osoba. Dopĺňame tam obdobné výnimky, keď sa súhlas nevyžaduje. Ide o podobné účely, akurát je to zúžené, nie je tam napríklad umelecký účel, nie je tam televízne, rozhlasové a tlačové spravodajstvo. Čiže tam sa nebude vzťahovať výnimka zo sprístupňovania informácií obsahujúcich osobné údaje. A posledná, tretia zmena je v podstate vyvolaná zúžením toho účelu, pretože v návrhu zákona je navrhnuté vypustiť § 78 ods. 7 zákona o ochrane osobných údajov, ktorý znie: „Ak dotknutá osoba nežije, súhlas vyžadovaný podľa tohto zákona alebo osobitného predpisu môže poskytnúť jej blízka osoba. Súhlas nie je platný, ak čo len jedna blízka osoba písomne vyslovila nesúhlas.“ To, samozrejme, keby sme úplne vyňali osobné údaje zosnulých osôb z režimu zákona o ochrane osobných údajov, tak by táto veta nemala žiadny zmysel, a teda, alebo tieto dve vety, a teda tento odsek 7 z § 78 by mal byť vypustený. Avšak tým, že pozmeňujúcim návrhom navrhujeme, aby sa tá výnimka zúžila, a teda v prípadoch, keď ide o osobné údaje zosnulých osôb, ktoré sa spracúvajú na zákonom vymedzené účely, tak sa ochrana podľa zákona o osobných údajoch, ochrane osobných údajov na spracúvanie osobných údajov zosnulých osôb nevzťahuje, ale v iných prípadoch, ktorých sa netýkajú tieto účely, sa naďalej tá ochrana podľa zákona vzťahuje. Takže tým pádom by mal ostať § 70, teda v § 78 odsek 7 zachovaný, aby pokrýval tieto situácie, preto je potrebné ten súčasný bod 2 z návrhu zákona z článku I vypustiť. Ale nahrádzame ho novým znením bodu 2, ktoré sa týka nasledujúceho odseku, v § 78 ide o odsek 8, kde sa hovorí o tom, že pri spracúvaní osobných údajov na účel archivácie, na vedecký účel, na účel historického výskumu alebo na štatistický účel je prevádzkovateľ a sprostredkovateľ povinný prijať primerané záruky pre práva dotknutej osoby. Tieto záruky obsahujú zavedenie primeraných a účinných technických a organizačných opatrení, najmä na zabezpečenie dodržiavania zásady minimalizácie údajov a pseudonimizácie. Tam navrhujeme doplniť, že tieto ustanovenia sa nevzťahujú na spracúvanie osobných údajov zosnulých osôb. Takže tým končím uvádzanie pozmeňujúceho návrhu a teraz by som prečítal jeho text bez odôvodnenia. Pozmeňujúci návrh poslankyne Národnej rady Slovenskej republiky Vladimíry Marcinkovej a Ondreja Dostála k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 18/2018 Z. z. o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (tlač 575). Prvý bod pozmeňujúceho návrhu. V čl. I bod 1 § 3 ods. 6 sa za slovo „osôb“ vkladá čiarka a slová „ku spracovaniu ktorých dochádza na vedecký účel, na štatistický účel, na účel umeleckej činnosti, tlačového spravodajstva, rozhlasového a televízneho spravodajstva, archivácie, dokumentačnej činnosti, historického výskumu, činnosti pohrebísk, umiestnenia pamätníkov a pamätných tabúľ, konania spomienkových podujatí a piety v rozsahu nevyhnutnom pre jeho naplnenie“. Druhý pozmeňujúci, druhý bod pozmeňujúceho návrhu. V čl. I bod 2 znie: „2. V § 78 ods. 8 sa na konci pripája táto veta: „Ustanovenie prvej a druhej vety sa nevzťahuje na spracúvanie osobných údajov zosnulých osôb.“.“ Tretí bod pozmeňujúceho návrhu. Za čl. I sa vkladá nový čl. II, ktorý znie: „ČI. II Zákon č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií) v znení zákona č. 543/2002 Z. z., zákona č. 747/2004 Z. z., zákona č. 628/2005 Z. z., zákona č. 207/2008 Z. z., zákona č. 477/2008 Z. z., zákona č. 145/2010 Z. z., zákona č. 546/2010 Z. z., zákona č. 204/2011 Z. z., zákona č. 220/2011 Z. z., zákona č. 382/2011 Z. z., zákona č. 341/2012 Z. z., zákona č. 340/2015 Z. z., zákona č. 125/2016 Z. z., zákona č. 276/2020 Z. z. a zákona č. 392/2020 Z. z. sa mení takto: 1. V § 9 ods. 1 druhá veta znie: „Ak dotknutá osoba nežije, taký súhlas môže poskytnúť jej blízka osoba;13) súhlas sa nevyžaduje, ak ide o sprístupňovanie osobných údajov zosnulej dotknutej osoby na vedecký účel, na štatistický účel, na účel archivácie, dokumentačnej činnosti, historického výskumu, činností pohrebísk, umiestnenia pamätníkov a pamätných tabúľ, konania spomienkových podujatí a piety v rozsahu nevyhnutnom pre jeho naplnenie.“ 2. V § 9 ods. 2 tretia veta znie: „Ak dotknutá osoba nežije, taký súhlas môže poskytnúť jej blízka osoba;13) súhlas sa nevyžaduje, ak ide o sprístupňovanie osobných údajov zosnulej dotknutej osoby na vedecký účel, na štatistický účel, na účel archivácie, dokumentačnej činnosti, historického výskumu, činností pohrebísk, umiestnenia pamätníkov a pamätných tabúľ, konania spomienkových podujatí a piety v rozsahu nevyhnutnom pre jeho naplnenie.“.“ Nasledujúce články sa primerane preznačia. V súvislosti s vložením nového článku sa primerane upraví názov zákona. Ďakujem.