K. Sárközy, poslankyňa: (2007-12-05):
Dovoľte mi krátku citáciu z Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky z augusta 2006: „Vláda sa zaväzuje postupne zvyšovať minimálnu mzdu, zároveň preverí možnosť zmeny platného mechanizmu ustanovenia minimálnej mzdy, a to tak, aby odrážal priority vlády najmä v oblasti hospodárskej, rozpočtovej, menovej a sociálnej politiky. Osobitne sa bude zaoberať využívaním tohto inštitútu ako referenčnej veličiny na účely plnenia podľa iných zákonov.“ Máme pred sebou novelu zákona o minimálnej mzde. Mohla by som povedať, že s niektorými časťami tohto návrhu zákona môžem súhlasiť. Pani ministerka, viete veľmi dobre, že je 42 zákonov, ktoré sú napojené na inštitút minimálnej mzdy. Vy ste sa vyjadrili v tom zmysle, že ten nový vládny návrh zákona bude počítať aj s touto alternatívou. Citujem vás: „Bude treba odpojiť od minimálnej mzdy niektoré finančné platby, myslíme tým na živnostníkov, ktorí zarábajú veľmi málo. Treba urobiť všetko pre to, aby sme udržali vytvorené pracovné miesto.“ Ale to nejako uvádzate, aj keď nie celkom v takomto rozsahu, aj v dôvodovej správe. Dokonca sa hovorilo, myslím si, že strana SMER to mala vo volebnom programe, že minimálna mzda sa postupne bude zvyšovať na úroveň 60 %. Už tu doobeda bolo spomenuté, že sú veľmi vysoké odvody a práve toto odvodové zaťaženie a zmena sadzby minimálnej mzdy práve v nadväznosti na tie zákony, ktoré sú na ne napojené, pre niektorých podnikateľov bude robiť problém. Vtedy, keď Slovensko má takýto enormný hospodársky rast, by sme mohli uvažovať nad tým, že by došlo aj k znižovaniu odvodového zaťaženia, ale pán premiér povedal, že dobrý hospodársky rast by mal smerovať do infraštruktúry a nie do znižovania odvodov a daní. Jednoznačne v súčasnosti odvodové zaťaženie nehodláme meniť, to je už vaše vyjadrenie. No nemôžem súhlasiť ani s vyjadrením pána premiéra, ani s vaším vyjadrením, pani ministerka, pretože odvodové zaťaženie na Slovensku je vysoké. My sme už doobeda počuli, že je to preto, lebo to zvýšila druhá Dzurindova vláda, ale táto vláda je pri moci už vyše roka aj pol. Myslím si, že keby niečo chcela v tejto oblasti spraviť, tak už by k tomu mohlo dôjsť. Moja otázka v tejto súvislosti je, pani ministerka, či a keby môžeme čakať, že sa odpoja od minimálnej mzdy tie veličiny, o ktorých som tu pred chvíľou hovorila. Či sa niečo robí v tej veci, aby bol jednotný výber odvodov cez daňové úrady, pretože začali sme o tom hovoriť s veľkou novelou zákona o sociálnom poistení v roku 2006. Teraz, keď v Sociálnej poisťovni sa zvyšuje správny fond, okrem iného aj kvôli informatizácii systému, samozrejme, aj kvôli zavedeniu eura, myslím si, že je vhodná príležitosť na to, aby sme o tomto hovorili aj naďalej, a, samozrejme, aj v súvislosti so zdravotnými poisťovňami. A moja otázka je, že či sa v tejto súvislosti niečo bude diať. Dovoľte mi ešte potom, teraz citovať, ako vyzerá minimálna mzda v Európskej únii. Eurostat, Štatistický úrad Európskeho spoločenstva, uvádza rozpätie legislatívne stanovenej úrovne minimálnej mzdy v 20 krajinách. Podľa úrovne minimálnej mzdy v eurách by sa členské krajiny Európskej únie dali rozdeliť na tri skupiny. Hovorím o januári 2007. Minimálna mzda bola nižšia ako 300 eur v krajinách Bulharsko, Lotyšsko, Litva, Slovensko, Estónsko a Poľsko. Do druhej skupiny sem s minimálnou mzdou od 400 do 700 eur patria Portugalsko, Slovinsko, Španielsko a Grécko. A minimálna mzda vyššia ako 1 200 eur bola vo Francúzsku, Belgicku, Holandsku, Veľkej Británii, Írsku, Luxembursku. Len na porovnanie, január 2007 bola minimálna mzda v Spojených štátoch amerických 676 a napríklad vo Francúzsku 1 254 eur. Slovensko malo minimálnu mzdu 217 eur. Keď zoberiem túto tabuľku, tak z tejto tabuľky vychádza, že minimálna mzda ako priemer, percentuálny priemer mzdy v národnom hospodárstve v Bulharsku je 50 %, v Írsku 52 %, v Luxembursku 51 %, na Malte 51 % a Slovensko podľa najnovších prepočtov je 34 %, ale už sa to odvtedy zmenilo podľa zvýšenia minimálnej mzdy od októbra, ak mám dobré prepočty, tak je to asi 41,5 %. V tejto súvislosti by som dala skôr jednu filozofickú otázku, pani ministerka, alebo skôr filozofickú úvahu, či sa nediskutovalo o tom alebo či máte nejaké údaje teda zo zahraničia, že práve diferenciácia sumy minimálnej mzdy podľa priemernej mesačnej mzdy v jednotlivých krajov, aká je? Pretože úplne iná je minimálna mzda v Bratislave, teda keď to porovnáme s kúpnou silou pre Bratislavu a pre Prešovský kraj. Pretože si myslím, že práve na Slovensku sú veľké regionálne rozdiely. Chcela by som vedieť, ako to vo svete vyzerá? Či ste o niečom takomto uvažovali. Pretože keď sa dobre pamätám, vy ste niečo podobné v tlači hovorili hneď po voľbách 2006, že sú možné takéto úvahy. A či by Slovensko mohlo ísť touto cestou? Ja viem, že minimálnu mzdu poberá okolo tých 1,8 % ľudí, ale tie regionálne rozdiely, ktoré na Slovensku pretrvávajú, či vás doviedli k nejakým takýmto úvahám. Ďakujem pekne. To bol môj krátky príspevok.