I. Mikloš, podpredseda vlády a minister financií SR: (2003-12-09):
Hospodársky rast v roku 2004 sa očakáva nad úrovňou 4 %, čo je najvyšší rast nielen v porovnaní s krajinami Európskej únie, ale aj s krajinami Vyšehradskej štvorky. V snahách o znižovanie nezamestnanosti a o zvyšovanie výkonnosti slovenskej ekonomiky vláda prikročila k štrukturálnym reformám, ktorých zavŕšenie predpokladá rozpočet na rok 2004. Na základe týchto snáh došlo k výraznému posunu smerom k zníženiu miery nezamestnanosti a zvýšeniu zamestnanosti v Slovenskej republike. Potvrdzujú to aj štatistiky, keď v I. polroku 2003 dosiahol rast zamestnanosti 1,2 %. Aj pokles deficitu verejných financií, ktorý v roku 2004 predstavuje medziročne 1,1 percentuálneho bodu HDP, 3,9 % v roku 2004 v porovnaní s 5 % v roku 2003, toto zníženie deficitu verejných financií znamená stimul pre zdravý vývoj hospodárstva. Zlepšenie bilancie bežného účtu tak umožňuje centrálnej banke stimulovať ponukovú stránku ekonomiky prostredníctvom nižších úrokových sadzieb. Nižší deficit tiež znižuje rast zadlžovania budúcich generácií na úkor súčasnej spotreby. Predložený štátny rozpočet je tiež prvým rozpočtom v histórii Slovenskej republiky, ktorý v plnej miere zohľadňuje jej členstvo v Európskej únii od 1. mája budúceho roka. Európsky rozmer rozpočtu však neznamená len zapracovanie príjmov a výdavkov z európskych fondov do bilancie rozpočtov a vyčlenenie zodpovedajúceho spolufinancovania, ale predovšetkým koordináciu hospodárskej politiky v zmysle záväzkov členskej krajiny Európskej únie. Znižovanie deficitu smeruje k naplneniu vládneho programu, v ktorom si vláda dala za cieľ splniť maastrichtské konvergenčné kritériá najneskôr v roku 2006, a teda dosiahnuť deficit na úrovni menej ako 3 % hrubého domáceho produktu a verejný dlh na úrovni menej ako 60 % hrubého domáceho produktu. Rozpočet Slovenskej republiky a rozpočet Európskych spoločenstiev sú integrálne prepojené, nakoľko v predloženom rozpočte sú v plnej miere zapracované príjmy aj výdavky štrukturálnych fondov a kohézneho fondu. Zároveň je v dostatočnej miere zabezpečené spolufinancovanie s týmto prostriedkom, a to na úrovni 7,2  mld. Sk. Rovnako platby Slovenskej republiky do rozpočtu Európskej únie v objeme 10,2 mld. korún oprávňujúce nás na využívanie výhod členstva a čerpanie európskych fondov sú jeho neoddeliteľnou súčasťou. Rok 2004 bude zásadným z hľadiska splnenia reformných zámerov z Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky. Budúcoročný rozpočet v plnej miere podporuje tieto reformné kroky a všetky zmeny z nich vyplývajúce sa odrážajú v jeho štruktúre, príjmoch aj výdavkoch. Reforma miestnej štátnej správy znamená zrušenie samostatných kapitol krajských úradov a presunutie ich výdavkov do kapitol jednotlivých rezortov. Reformou v sociálnej sfére dochádza k zrušeniu Národného úradu práce, ktorého záväzky vyplývajúce z aktívnej politiky trhu práce preberá štátny rozpočet. Rovnako sú jeho súčasťou aj náklady spojené s fungovaním príslušných úradov. Daňovou reformou dochádza k presunu daňového zaťaženia z priamych daní na nepriame, pričom celkové daňové zaťaženie obyvateľstva a podnikateľov klesá. Sprehľadňuje sa tiež systém daňových zákonov, na komplikovanosť ktorých si podnikatelia v minulosti často sťažovali. Daňová reforma tak bude výrazným stimulom pre rozvoj podnikateľských aktivít a podporí ekonomický rast v strednodobom a dlhodobom horizonte. Rozpočet reflektuje aj ostatné reformné kroky vlády, z ktorých medzi najvýznamnejšie patria reforma sociálneho systému, zdravotníctva či reforma financovania regionálneho školstva a iné. Reformou však prechádza aj samotný rozpočet a riadenie verejných financií. Významným novým prvkom je predloženie rozpočtov kapitol aj v komplexnej programovej štruktúre, ktorá poskytuje prehľad o vecnej náplni výdavkov rozpočtu a vytvára priestor na zvýšenie účelnosti a efektívnosti verejných výdavkov. V ďalších rokoch bude Ministerstvo financií Slovenskej republiky na rozpočtovania orientované na výsledky klásť čoraz väčší dôraz. Zostavovanie rozpočtu sa vo väčšej miere ako v minulosti opieralo o strednodobý finančný výhľad, ktorý okrem makroekonomického vývoja obsahuje aj základné smerovanie fiškálnej politiky. Rozpočtovanie výdavkov bolo odlišné aj v tom, že vláda vo východiskách štátneho rozpočtu schválila výdavky nevyhnutné na pokrytie základných potrieb rozpočtových kapitol a osobitne rozdeľovala zdroje na prioritné výdavky a projekty. Tým sa dosiahlo osobitné zvýraznenie priorít rozpočtu. V uplynulých dňoch sme pozorne sledovali diskusiu výborov k predloženému návrhu rozpočtu. Predkladané návrhy sme neanalyzovali len z hľadiska vecného opodstatnenia, ale najmä z hľadiska možnosti ich rozpočtového krytia. Viaceré z predkladaných návrhov boli už pri príprave rozpočtu predmetom osobitného posudzovania. Napriek tomu si myslím, že viaceré predložené návrhy budeme môcť podporiť. Rád by som sa stručne zmienil o niektorých z prednesených návrhov, osobitne o tých, ktoré sa odporúčajú prijať. Z hľadiska celkových vzťahov štátneho rozpočtu považujem za významný návrh, aby sa na tvorbe príjmov štátneho rozpočtu podieľali granty a transfery v sume 18,4 mld. korún. Po prijatí tohto návrhu sa o rovnakú sumu zvýši hotovostný schodok štátneho rozpočtu, ktorý bude predstavovať 78,4 mld. korún. Týmto odpovedám aj na otázku pána poslanca Šulaja, pretože podstatné je, že z hľadiska metodiky ESA 95 sa schodok verejného rozpočtu v návrhu nemení a naďalej predstavuje 3,9 % predpokladanej úrovne hrubého domáceho produktu. Tie prostriedky zo štátnych finančných aktív, resp. z privatizácie, ktorými sme pôvodne zamýšľali vykryť jednorazový hotovostný výpadok niektorých daňových príjmov, bude možné použiť najmä na oddlženie zdravotníctva. Pri špecifikovaní zdrojov na krytie viacerých pozmeňujúcich návrhov sme zvažovali možnosti zvýšenia príjmov, ale najmä presuny medzi kapitolami, resp. prerozdelenie výdavkov v rámci rozpočtových kapitol. Príjmy štátneho rozpočtu sa zvýšia o predpokladaný výnos 200 mil. korún zo zvýšenia spotrebných daní z cigariet. Príjmy rozpočtu by sa mali zvýšiť aj v dôsledku realizácie poslaneckého návrhu týkajúceho sa prerozdelenia podielových daní. Najväčší nápor pri navrhovanom krytí predkladaných návrhov opätovne smeroval na rezervu vlády. Po realizovaní všetkých odporučených návrhov by sa z pôvodnej sumy 1 mld. korún znížila rezerva vlády na 670 mil. korún. Rozhodujúcu časť poslaneckých návrhov prednesených na rokovaní výborov chceme v prípade ich prijatia riešiť prerozdelením výdavkov v rámci príslušných rozpočtových kapitol. Týmto spôsobom sa odporúča riešiť aj zvýšenie doplatku k priamym platbám v pôdohospodárstve na úroveň 52,5 %. Oceňujem skutočnosť, že ani po prijatí návrhov z rokovania výborov sa schodok verejného rozpočtu nezvyšuje. Privítať chcem aj tú skutočnosť, že Národná rada prijala v uplynulých dňoch viaceré právne normy v takej podobe, akú sme zapracovali do návrhu štátneho rozpočtu. Odstránilo a odstraňuje sa tým jedno z najvýraznejších rizík rozpočtu, ktoré sme si uvedomovali. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, na záver mi dovoľte zdôrazniť väzbu tohto návrhu štátneho rozpočtu na základnú prioritu vlády, ktorou je vytváranie predpokladov na vysoký udržateľný ekonomický rast, a teda na dobiehanie vyspelých krajín aj v ekonomickej úrovni, ale aj v úrovni životnej. Práve jedným z najdôležitejších nevyhnutných predpokladov na naplnenie tohto zámeru, tejto ambície je zlepšovanie podnikateľského prostredia, je zlepšovanie ekonomického prostredia, je prostredie, ktoré bude znamenať väčší prílev investícií, väčšiu tvorbu pracovných príležitostí a rýchlejší a udržateľný ekonomický rast. Som presvedčený, že reformami, ktoré vláda robí, a schválením tohto štátneho rozpočtu, ktorý finančne rámcuje všetky reformy, ktoré sa na Slovensku robia, takéto predpoklady vytvárame a Slovenská republika v budúcom roku aj v ďalších rokoch bude dosahovať výrazne vyššie tempá ekonomického rastu, ako je rast, ktorý je dosahovaný v dnešných krajinách Európskej únie, ale aj rast vo väčšine kandidátskych krajín, ktoré v budúcom roku do Európskej únie vstúpia. Tento návrh štátneho rozpočtu je nevyhnutným predpokladom naplnenia tohto programu a tejto ambície, a preto verím, že získa v Národnej rade vašu podporu. Ďakujem pekne za pozornosť.