P. Paška, predseda NR SR: (2007-05-16):
vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákona č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov . Je to tlač č. 209. Spoločná správa výborov je ako tlač 209a. Ešte raz poprosím pána podpredsedu vlády Štefana Harabina, aby odôvodnil tento vládny návrh. Š. Harabin, podpredseda vlády a minister spravodlivosti SR: Vážený pán predseda Národnej rady Slovenskej republiky, vážené panie poslankyne, páni poslanci, na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky sa predkladá ako iniciatívny materiál ministerstva spravodlivosti návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Návrh zákona prerokovala a schválila vláda na svojom zasadnutí 21. februára 2007 uznesením č. 143/2007. Hlavným cieľom navrhovaných zmien je predovšetkým zrýchliť súdne konanie, odstrániť zbytočné prieťahy v civilnom procese, a tým posilniť procesnú ekonomiku konania vrátane zásady hospodárnosti konania, ďalej odstrániť vybraný okruh naliehavých aplikačných a interpretačných problémov, ktoré sa vyskytli v súdnej praxi. Pokiaľ ide o čl. 1 Občiansky súdny poriadok a zrýchlenie súdneho konania. Zrýchlenie odvolacieho konania prinesie korekcia platnej koncepcie predkladania spisov odvolaciemu súdu, ktorá vychádza z doterajších viac ako ročných skúseností súdov. Upúšťa sa od mechanizmu, keď celé ťažisko narábania s odvolaním aj nedostatkovým bolo prenesené na odvolací súd. S podaním odvolania je spojená spisová agenda, ktorú predstavujú úkony vykonávané súdnymi úradníkmi, a to predovšetkým vyberanie súdnych poplatkov, doručovanie odvolania ostatným účastníkom konania a odstraňovanie nedostatkov odvolania. Zákonom č. 341/2005 Z. z. došlo k presunu týchto viac-menej úradníckych úkonov na odvolacie súdy. Tie však neboli na nárast odvolacej agendy personálne ani materiálne pripravené. Presunom vybavovania úradníckych úkonov spojených s predkladaním spisu na súdnymi úradníkmi lepšie vybavené prvostupňové súdy sa dosiahne efektívnejšie využitie súdnych úradníkov a zrýchli sa proces vybavenia veci od podania odvolania, pretože odvolací súd už nebude zaťažovaný úradníckymi úkonmi a sústredí sa na svoju vlastnú rozhodovaciu činnosť. Ťažisko úkonov podľa § 209 ods. 1 je v návrhu zákona rozdelené medzi súdy prvého stupňa a odvolacie súdy, a to v závislosti od toho, či sa podanie nachádza na súde prvého stupňa, alebo či už bolo predložené odvolaciemu súdu. Ďalším zámerom zmien je odstrániť v odvolacom konaní prieťahy vznikajúce s predkladaním spisu odvolaciemu súdu len v súvislosti s odvolaniami podanými proti uzneseniam, ktorými súd nerozhodoval vo veci samej. Rozhodujúce je to, aby prvostupňový súd mohol pokračovať v konaní aj bez predloženia veci odvolaciemu súdu na rozhodnutie o odvolaní proti takému rozhodnutiu. Po tom, čo súd prvého stupňa rozhodne vo veci samej, takéto odvolanie až následne postúpi odvolaciemu súdu, prípadne aj spolu s odvolaním proti rozhodnutiu vo veci samej. Tak sa bude minimalizovať opakované predkladanie veci odvolaciemu súdu. Navrhuje sa, aby po predložení veci odvolaciemu súdu v prípade, že súd prvého stupňa nesprávne postupoval podľa § 209 ods. 1, odvolací súd sám vyzval toho, kto podal odvolanie, aby chýbajúce náležitosti doplnil a poučil o následkoch neodstránenia nedostatkov odvolania podľa § 218 ods. 1 písm. d), t. j. o odmietnutí odvolania. Výnimkou sú nesporové veci a veci vypočítané v § 120 ods. 2. Po predložení veci odvolací súd bude odstraňovať už nielen nedostatky týkajúce sa náležitostí odvolania, ale zároveň odstráni nedostatky pri doručovaní odvolania a výzvy na vyjadrenie účastníkov k odvolaniu. V rámci navrhovaného zrýchlenia odvolacieho konania v tejto súvislosti treba spomenúť návrh stanoviska Najvyššieho súdu Slovenskej republiky Cpj 8/06, v ktorom bol vyslovený právny názor, že o zastavení odvolacieho konania pre nezaplatenie súdneho poplatku za odvolanie vždy rozhoduje súd prvého stupňa. Proti jeho rozhodnutiu je prípustné odvolanie. Tým sa podľa platnej právnej úpravy presúva spis na súd prvého stupňa a po zaplatení poplatku sa spis znova vracia na odvolací súd, čím sa spomaľuje odvolací proces. Takéto zbytočné posúvanie spisu navrhovaná právna úprava odstraňuje. Rozšírenie okruhu veci bez nariadenia pojednávania tzv. neverejných vecí vybavovaných odvolacím súdom pri splnení zákonných podmienok rešpektujúc princíp ústavnosti. Čiže to je ďalšia záležitosť, ktorú sledujeme touto úpravou. Zákonné podmienky o súdoch prvého stupňa sú napadnuté odvolaním iba z dôvodu nesprávneho právneho posúdenia veci. Účastníci konania sa vzdali práva zúčastniť sa na pojednávaní alebo súhlasia s tým, aby bol vo veci vydaný rozsudok bez nariadenia pojednávania. Nie je daný rozpor s dôležitým verejným záujmom. Odstránenie problémov v doručovaní; ďalší okruh problémov. Súd poučí účastníka konania o možnosti žiadať o doručenie písomnosti i na adrese iného miesta v Slovenskej republike, ak na takéto miesto môže byť písomnosť doručená zákonom predpísaným spôsobom, prípadne zvolí si zástupcu pre doručovanie. Ak by si kedykoľvek počas konania účastník neprevzal niektorú zásielku určenú do vlastných rúk, všetky nasledujúce doručované písomnosti môže súd tomuto účastníkovi ukladať na súde. Nie je pritom významné, či si zásielku s rovnopisom účastník prevezme. Ak sa niektorá zásielka určená do vlastných rúk vráti z miesta trvalého pobytu alebo prechodného pobytu, alebo z miesta, ktoré na doručovanie označí účastník konania, alebo od zvoleného zástupcu pre doručovanie ako neprevzatá, súd môže všetky nasledujúce písomnosti pre tohto účastníka ukladať na súde s účinkami doručenia ku dňu odoslania rovnopisu doručovanej písomnosti. Predkladateľ taxatívne vypočítal okruh osôb, pri ktorých nebude možné zásielky ukladať na súde. Napríklad osoby umiestnené v zariadeniach pre výkon ústavnej starostlivosti a ochrannej výchovy. Ďalšou oblasťou sú zmeny piatej časti – správne súdnictvo. Zmeny v časti rozhodovania o opravných prostriedkoch proti rozhodnutiam správnych orgánov podľa tretej hlavy piatej časti OSP sledujú priblíženie sa konaniu podľa druhej hlavy piatej časti. Takáto potreba vyplýva zo skúseností a požiadaviek praxe. Navrhuje sa rozšíriť dôvody, na základe ktorých správny súd môže rozhodnúť o žalobe proti rozhodnutiam a postupom správnych orgánov bez pojednávania. Pôjde o veci, v ktorých je zrejmé, že rozhodnutie správneho orgánu je potrebné zrušiť pre závažné vecné a procesné pochybenia v zmysle § 250j ods. 3. Z dôvodovej procesnej ekonomiky po zadovážení vyjadrenia žalovaného správneho orgánu nie je efektívne a ani potrebné nariaďovať pojednávanie. V ustanovení § 250ja ods. 3 sa zakotvuje možnosť, aby odvolací súd spravidla nemusel vykonať odvolacie pojednávanie pri rešpektovaní požiadavky, že neverejné zasadnutie nie je v rozpore s verejným záujmom. Navrhovaná zmena vyplýva z poznatkov z doterajšej súdnej praxe pri aplikácii úpravy dvojinštančného správneho súdnictva. Úmysel, ktorý sleduje, spočíva v ďalšom zrýchlení a zefektívnení konania o opravnom prostriedku v právnych otázkach na Najvyššom súde Slovenskej republiky. Na základe potrieb, ktoré vyvstali v prokurátorskej praxi, precizujú sa otázky súvisiace s aktívnou legitimáciou prokurátora v správnom súdnictve, napríklad v konaní voči nečinnosti orgánu verejnej správy, úprava lehoty na podanie žaloby proti rozhodnutiam a postupom správneho orgánu. Ďalší balík je odstránenie aplikačných problémov, po prvé, najmä vyprecizovanie niektorých aspektov právnej úpravy námietky zaujatosti, ukladania poriadkovej pokuty, skúmanie miestnych príslušností. Po ďalšie, doplnenie dôvodov, na základe ktorých je generálny prokurátor oprávnený podať návrh na začatie konania a tiež dôvodov, kedy môže vstúpiť do začatého konania § 35. Pokiaľ ide o čl. 2 zákona Slovenskej národnej rady č. 71/1992 o súdnych poplatkoch a poplatku za výpis z registra trestov v znení neskorších predpisov. Ide o zmeny spojené hlavne s navrhovaným prerozdelením úkonov pri narábaní s odvolaním medzi súd prvého stupňa a odvolací súd. Navrhuje sa, aby sa v odvolacom konaní poplatok platil na účet súdu, proti rozhodnutiu ktorého odvolanie smeruje. Súd vyzve poplatníka na zaplatenie poplatku  splatného podaním návrhu na začatie konania predtým, ako nariadi pojednávanie tak, aby lehota od zaplatenia poplatku do pojednávania, vydania platobného rozkazu alebo rozhodnutia bez nariadenia pojednávania nebola dlhšia ako dva mesiace. Nič nebráni sudcovi vytermínovať vec aj dlhšie obdobie. Dôležité je však, že súd nebude požadovať súdny poplatok skôr než dva mesiace pred pojednávaním. Navrhovaná právna úprava takto odstráni niekoľkomesačné až niekoľkoročné úverovanie štátu. Ak ide podanie odvolania, navrhuje sa, aby nezaplatenie súdneho poplatku v súdom určenej lehote nebolo dôvodom na zastavenie konania. Úprava smeruje k tomu, aby sa odvolanie dostalo čo najrýchlejšie do štádia meritórneho rozhodovania a odstránil sa tak stav prílišného formalizmu a formálneho procesného zastavenia konania. Navrhovanou právnou úpravou pritom nie je dotknutá povinnosť zaplatiť súdny poplatok za odvolanie. Ďalej ide o odstránenie výkladových otáznikov, štylisticky sa upresňujú vybrané dikcie, napríklad v spoločných poznámkach k položkám 1 a 2 sa expressis verbis rieši dlhodobý aplikačný problém, a to spoplatňovanie žaloby na vypratanie nehnuteľnosti a tiež žalôb na vydanie veci. V sadzobníku súdnych poplatkov sa vypúšťa osobitná paušálna sadzba 3-tisíc Sk,  ktorou sa spoplatňovali žaloby na náhradu škody spôsobené nezákonným osobitným orgánom verejnej moci alebo jeho nesprávnym úradným postupom. Na základe pripomienok uplatnených v medzirezortnom pripomienkovom konaní predkladateľ upúšťa od súdneho poplatku zakotveného v položke 10 písm. e) zákona o súdnych poplatkoch, ktorý sa týka správneho súdnictva. Konkrétne agendy, v ktorých je vecne príslušným Najvyšší súd. Ďalej. Vypustenie súdneho poplatku za podanie odporu proti platobnému rozkazu s cieľom stimulovať účastníkov, aby dosiahli zmier. Navrhovaná právna úprava znižuje percentuálnu sadzbu súdneho poplatku za vyrovnanie bezpodielového spoluvlastníctva manželov, prípadne zmieru z doterajších 3 na 1 %. Novonavrhovaný súdny poplatok v položke 20a nadväzuje na úpravu v § 42 OSP. Ak bolo podanie urobené elektronicky, podpísané zaručeným elektronickým podpisom podľa osobitného zákona, súd si bude účtovať za vyhotovenie rovnopisu takéhoto podania a jeho príloh, ktoré tvoria súdny spis, a rovnopisu podania ich príloh doručovaných účastníkom súdny poplatok za každú stranu 2 Sk, najmenej 200 Sk za podanie. To je návrhom na začatie konania s prílohami najmenej 50 Sk za ostatné podania. V prípade takto urobených podaní súd vyhotoví potrebný počet rovnopisov a ich príloh bez toho, aby žiadal náhradu vecných nákladov. Už samotný novozavedený poplatok v sebe zahŕňa aj náhradu vecných nákladov, takže v prípade podaní urobených elektronickými prostriedkami a podpísaných zaručeným elektronickým podpisom súd už osobitne nebude žiadať od účastníka náhradu nákladov podľa § 42 ods. 3 posledná veta OSP. Dostávame sa k čl. 3 zákona č. 97/1963 Zb. o medzinárodnom práve súkromnom a procesnom. Zmena v § 41a reaguje na praktické problémy, ktoré vznikajú pri posúdení lex fori právomoci súdu vo veciach osvojenia dieťaťa. Navrhované znenie vyjasňuje súčasný právny stav tým, že umožňuje slovenskému súdu, ktorý rozhodol o zverení maloletého dieťaťa do predosvojiteľskej starostlivosti, rozhodnúť o  osvojení, a to aj v prípade, že dieťa v čase rozhodovania o vlastnom osvojení nemá obvyklý pobyt v Slovenskej republike. Táto zmena sleduje prehĺbenie zapojenia slovenských orgánov do osudu detí, ktoré mali pôvodne svoj obvyklý pobyt v Slovenskej republike a ktoré boli zverené do predosvojiteľskej starostlivosti rozhodnutím slovenského súdu. Súčasne sa sleduje zvýšenie právnej istoty takýchto detí a ku konaniu o osvojenie z rôznych právnych či administratívnoprávnych dôvodov nemôže v primeranej dobe dôjsť v štáte, do ktorého bolo dieťa premiestnené. Prednesiem ďalej stanovisko k spoločnej správe. Predkladateľ návrhu zákona nesúhlasí s pozmeňujúcimi návrhmi uvedenými v IV. časti v § 16 a § 17 a v 17. bode spoločnej správy výborov Národnej rady o prerokovaní vládneho návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa OSP vo výboroch Národnej rady v druhom čítaní pod tlačou 209a. K pozmeňujúcemu návrhu v bode 17 spoločnej správy uvádzam nasledujúce. Vyrubovanie súdneho poplatku za podanie odporu proti platobnému rozkazu je v rozpore so samotným predmetom právnej úpravy v § 1 zákona o súdnych poplatkoch, podľa ktorého sa súdne poplatky vyberajú za jednotlivé úkony alebo konanie súdov. Súdny poplatok za odpor nie je spojený ani s úkonom, ani s osobitným konaním súdu. V tomto prípade sa súdny poplatok vyberá za jedno konanie dvakrát. V rámci členských štátov Európskej únie nemožno nájsť štát, ktorý by spoplatňoval dvakrát jedno a to isté konanie. Odpor proti platobnému rozkazu nepodliehal od prijatia  zákona o súdnych poplatkoch vždy súdnemu poplatku. Zákon o súdnych poplatkoch po nadobudnutí svojej účinnosti 17. 3. 1992 ustanovil, že odpor voči platobnému rozkazu poplatku nepodlieha. K jeho spoplatneniu došlo až novelou zákona č. 71/1992 vykonanou zákonom č. 150/1993 Z. z. Nebolo zistené, že by hrozba platenia poplatku za odpor ovplyvňovala počet podaných odporov. Podaním odporu sa nezačína žiadne konanie, ale sa len pokračuje v konaní začatom na návrh navrhovateľa už raz spoplatneným súdnym poplatkom za samotný návrh. Ďalej uvediem stanovisko k pozmeňujúcemu návrhu v bode 16 spoločnej  správy.  Pozmeňujúci návrh k prechodnému ustanoveniu v § 18a ods. 4 je nesystémovým zásahom do návrhu zákona. Zmena nenadväzuje len na ponechanie súdneho poplatku za podanie odporu proti platobnému rozkazu v platnom právnom poriadku vo väzbe na pozmeňujúci návrh bodu 17 spoločnej správy, tak ako sa konštatuje v odôvodnení. Predmetný pozmeňujúci  návrh  nekoncepčne reaguje aj na predkladateľom navrhované vypustenie súdneho poplatku za žalobu na náhradu škody spôsobenú nezákonným rozhodnutím orgánov verejnej moci alebo jeho nesprávnym úradným postupom v položke 7a sadzobníka súdnych poplatkov. Dôvodom na vypustenie tohto súdneho poplatku je fakt, že neprimerane tvrdá poplatková povinnosť by mohla spôsobiť aj odopretie spravodlivosti. Neexistuje právny dôvod na to, aby sa v konaniach o náhrade škody spôsobených nezákonným rozhodnutím orgánom verejnej moci alebo jeho nesprávnym úradným postupom, ktoré boli začaté do nadobudnutia účinnosti návrhu zákona, vyruboval súdny poplatok. Inak povedané. Nespravodlivá diferenciácia medzi starými a novými konaniami by v tomto špecifickom prípade, kde dotknutou osobou, resp. dotknutou stranou sporu navrhovateľmi sú predovšetkým štátom, resp. orgánmi verejnej moci poškodení občania by podľa nášho názoru viedla k odopretiu spravodlivosti de negatio justice  a k prelomeniu zásady právnej istoty v demokratickom štáte. Pán predseda, ďakujem za pozornosť.