Brocka, Július, poslanec NR SR (2011-03-25):
Vážený pán predsedajúci, vážení kolegovia, ďakujem pekne za vaše gesto. Počnúc dnešným dňom sú všetky kostoly a kresťanské organizácie a ich predstavitelia legitímnymi terčmi pre mudžahedínov. Dámy a páni, toto je časť oficiálneho vyhlásenia niekoľko týždňov dozadu tzv. vojenského oddelenia irackej pobočky Al-Káidy, ktoré smutne dotvára obraz o situácii kresťanov v mnohých moslimských krajinách. Kristianofóbia, fóbia alebo nenávisť voči kresťanom a kresťanstvu ako takému je jednou z najstarších fóbii na svete. Je stará ako kresťanstvo samotné. V rôznych formách a intenzite ho sprevádza nepretržite počas celých jeho dejín. Aj samotný zakladateľ kresťanstva Ježiš Kristus nakoniec bol pre svoje učenie perzekvovaný, mučený a zabitý. Rovnako perzekvovaní, mučení a zabití boli aj všetci jeho prví učeníci. Od tej doby bolo perzekvovaných, mučených či zabitých stovky tisíc kresťanov. Stovky tisíc ľudí po celom svete v rôznych dobách a na rozličných miestach platili za svoje náboženské presvedčenie najvyššiu cenu. Aj dnes sú najviac perzekvovaní, mučení či zabíjaní nepochybne kresťania. Svetový index náboženskej diskriminácie, ktorý zverejnila organizácia Open Doors, uvádza, že dnes je prenasledovaných 200 mil. kresťanov v 60 krajinách sveta. Takmer osem z desiatich obetí nábožensky motivovaných útokov minulý rok boli kresťania. Títo ôsmi kresťania z desiatich zabitých boli zabití nie náhodou. Boli zabití práve preto, že sú kresťania. A citát „kresťania sú najviac ohrozenou náboženskou skupinou na svete“ povedal známy francúzsky publicista, politológ a filozof Bernard-Henri Lévy, ktorý je inak agnostik, ktorý sa dlhodobo venuje tejto téme a on sám bije na poplach. A hovorí, že: „Úlohou demokratických národov je zvýšiť úroveň debaty. Nemali by sme ustúpiť argumentom zbabelcov, že nesmieme robiť priveľa, aby sme na seba neupozornili barbarov alebo hrdlorezov. Naopak, musíme protestovať, prejavovať rozhorčenie, a pokiaľ môžeme, aj modliť sa.“ To hovorí Bernard-Henri Lévy, agnostik. Útlak kresťanov v dnešnom svete má mnohé podoby. Od tzv. soft, „mäkkej“ formy útlaku, ktorá spočíva v politickej, spoločenskej či ekonomickej diskriminácii, tejto formy sme svedkami prakticky vo všetkých tzv. umiernených islamských režimoch. Tou druhou formou útlaku je genocída, snaha o systematické vyčistenie krajín od kresťanov. Totálna vojna proti kresťanom prebieha v takmer 50 krajinách sveta. Jej iniciátormi sú zväčša radikálne islamské hnutia. Ich praktiky sú založené na terorizme, vraždách, únosoch, mučení či programovom znásilňovaní. Dámy a páni, obrana prenasledovaných kresťanov je vecou spravodlivosti aj ľudskosti i solidarity. Kresťanov je dobré brániť aj z praktického hľadiska, pretože sú požehnaním pre prostredie, v ktorom žijú. Svojím postojom k životu, k spoločnosti aj k životnému prostrediu. Kresťania sú totiž presvedčení, že každý jeden človek na tejto Zemi bol stvorený na Boží obraz, a preto každý ľudský život má nevyčísliteľnú hodnotu. Každý jeden ľudský život je cennejší ako všetky poklady sveta. Nie je možné zabiť nevinného človeka. To hlása kresťanská viera už 2000 rokov. Kresťanstvo ponúklo už od svojho vzniku nový revolučný pohľad na človeka. Pohľad, ktorý priniesol milosrdenstvo do barbarského a brutálneho sveta. Pohľad, ktorý spochybnil dovtedy po celom svete samozrejmé praktiky, akými bolo napríklad zotročovanie iných či zabíjanie nevinných z rôznych dôvodov. Kresťanstvo prinieslo pohľad, ktorý odstraňuje všetky formy neľudského správania. Kresťanstvo tento svet výrazne zmenilo k lepšiemu, ale tieto hodnoty ľudskosti sú samozrejmé iba v krajinách, ktoré sú ohraničené historickými hranicami západného kresťanstva, pretože sú jeho dedičstvom. Pred príchodom kresťanstva neboli samozrejmé ani v týchto končinách. A za hranicami západného kresťanstva samozrejmými nie sú dodnes. Dámy a páni, žiaľ, tieto hodnoty sú ohrozené aj u nás, na Západe. A deje sa to ruka v ruke s postupným vytláčaním kresťanstva z verejného života. Aj to je smutným dôkazom inherentnej spätosti hodnôt ľudskosti s kresťanstvom. Bez kresťanstva nemajú šancu na prežitie. Kresťanstvo bolo a je veľkou nádejou aj pre Blízky východ. Práve kresťanstvo môže priniesť ľudskosť do tohto krutého a krvavého regiónu tak, ako prinieslo ľudskosť aj do nášho, kedysi tiež barbarského regiónu. Aj preto je doslova „hrozbou“ pre tých, ktorí si želajú krutosť a potoky krvi. Dámy a páni, dnes rokujeme o vyhlásení Národnej rady, ktorým sa odsudzuje násilie páchané na kresťanoch v rôznych častiach sveta. Myslím si, že samotné vyhlásenie nestačí. Jeho prijatie je dôležitým krokom, ale nestačí. Pokiaľ sme svedkami neprávostí, potom nestačí onen fakt iba konštatovať, je potrebné v rámci svojich možností aj konať. Preto je súčasťou aj výzva na konkrétne kroky. Výzva k vláde Slovenskej republiky, aby podnikla aj konkrétne kroky na pomoc prenasledovaným kresťanom. Inšpiráciou nám môže byť napríklad postoj talianskej alebo francúzskej vlády, ktoré poskytli napríklad obetiam teroristických útokov irackým kresťanom lekársku pomoc alebo ich rodinám politický azyl. Čiže namieste je konkrétna humanitárna pomoc, lekárska, materiálna, poradenská či právna. Na pomoc prenasledovaným kresťanom by sa viac mala zamerať aj naša zahraničná politika. Neboja sa to povedať otvorene nemecká vláda, aby sa Slovensko na medzinárodnom poli bez váhania zapojilo do iniciatív, ktoré majú za cieľ koordinovanú pomoc medzinárodného spoločenstva prenasledovaným kresťanom. Dámy a páni, uvedomujem si, že možnosti Slovenska sú v tomto smere obmedzené. Ale aj nie veľká pomoc má častokrát cenu zlata. Svojou kvapkou možno inšpirujeme ďalších a možno sa viacero takýchto kvapiek časom zleje v jeden spoločný prúd pomoci ľuďom, ktorí zúfalo prosia o pomoc. Dámy a páni, pápež Benedikt XVI. povedal: „Skutočný pokoj vo svete je potrebné vytvárať obranou náboženskej slobody.“ A v duchu týchto slov vás prosím o podporu predloženého vyhlásenia.