J. Horváth, poslanec: (2008-11-04):
Najvyšší normotvorný orgán, najvyšší zákonodarný orgán v Maďarsku, nositeľ suverenity v Maďarsku, ktorému zodpovedá aj vláda Maďarskej republiky, prijal politické rozhodnutie. Politické rozhodnutie, ktoré prináša signál, že došlo k omylu, a ktorý prináša signál o politickom riziku v dvojstrannej relácii – v slovensko-maďarských vzťahoch. V čom spočíva tento omyl a v čom spočíva teda aj politické riziko v dvojstranných vzťahoch? Je to výklad, je to interpretácia európskej integrácie. Interpretácia pojmu „hranice v rámci Európskej únie“. Európska interpretácia, európsky výklad pojmu „hranice“ spočíva v tom, že považuje za potrebné búrať, samozrejme, závory, rampy, zábrany, všetky brány, ktoré majú zatvárať hranice, zatvárať štáty a zatvárať komunikáciu medzi jednotlivými štátmi v rámci Európskej únie. Interpretácia Európskej únie spočíva v tom, že hranice sa považujú za, už dnes, za styčné miesta. Za styčné miesta, teda miesta, kde prichádza k slobodnej výmene informácií, k slobodnej výmene prejavov kultúry, slobodnej výmene a pohybu osôb, tovarov, služieb, teda miesta, kde sa niečo nezatvára, ale otvára. Maďarská interpretácia pojmu „hraníc“, tak ako sme dostali signál z Budapešti, v kontraste s touto interpretáciou spočíva v niečom inom. Maďarská interpretácia hraníc hovorí o popieraní pojmu „štátne hranice“. Teda pojmu, ktorý je súčasťou medzinárodného práva. Klasického medzinárodného práva uznávaného celým svetovým spoločenstvom a celou komunitou medzinárodných juristov, ktorí sa stretávajú a ktorí kodifikovali medzinárodné právo. Prichádza maďarský výklad pojmu štátne hranice, prichádza s výkladom popierania funkcie, základnej funkcie štátnych hraníc a jej podstaty. Teda popiera vymedzenie štátneho územia štátnou hranicou na území, v ktorom konkrétny štát uplatňuje aj jurisdikciu nad týmto územím, nad obyvateľstvom, na území ktorého vykonáva svoju suverenitu. V tomto spočíva interpretačný rozdiel medzi Európskou úniou a Maďarskom alebo teda európskou interpretáciou a maďarským výkladom hranice. Zdá sa, vážené dámy, vážení páni, zdá sa, že Národné zhromaždenie Maďarskej republiky si vzalo príklad, aspoň tak to vyzerá, vzalo si príklad z bruselského parlamentu, teda z parlamentu Európskej únie, z Európskeho parlamentu. Zdá sa, že maďarský parlament je inšpirovaný týmto vzorom – a vysvetlím v čom. V Európskom parlamente sú zastúpené všetky regióny Európy. V Európskom parlamente sú zástupcovia obyvateľov z Európy. Európsky parlament prijíma opatrenia vzťahujúce sa na územia a obyvateľov štátov Európy. V kontraste s týmto alebo v porovnaní s týmto maďarský parlament akoby chcel na svojej pôde tiež dosiahnuť zastúpenie území iných štátov, teda konkrétne susedných štátov. Zdá sa, že maďarský parlament chce, aby sa na jeho pôde zhromažďovali a pôsobili tu zástupcovia obyvateľov iných susedných štátov. Maďarský parlament, zdá sa, že chce prijímať opatrenia na svojej pôde, ktoré majú smerovať k obyvateľstvu a k územiam susedných štátov. Treba v tejto chvíli povedať, že maďarský parlament, ak to myslí takto, ak sa nechal inšpirovať týmto vzorom, tak to robí zle. Robí to v rozpore s medzinárodným právom, so základnými princípmi medzinárodného práva. Totižto parlament v Budapešti nemôže sa ani podobať, ani rovnať svojimi funkciami a svojou štruktúrou, podstatou tohto Európskemu parlamentu v Bruseli. Aký je rozdiel medzi maďarským parlamentom a Európskym parlamentom? No Európsky parlament vznikol so súhlasom európskych štátov. Vznikol tak, že ho tieto európske štáty spoločne vytvorili. Spoločne vytvorili na zmluvnom základe a podľa prísnej ratifikačnej procedúry. Európsky parlament získal mandát od týchto zakladajúcich členských štátov Európskej únie prijímať opatrenia, ktoré smerujú alebo ktoré sa vzťahujú na obyvateľov a územia členských štátov Európskej únie. Jednotlivé európske štáty vysielajú zvolených zástupcov, svojich zvolených zástupcov do Európskeho parlamentu na to, aby sa podieľali v tom Európskom parlamente na prijímaní opatrení, ktoré sa vzťahujú zase na jednotlivé územia týchto členských štátov. V kontraste s týmto maďarský parlament kreoval svoj orgán, o ktorom hovoríme, svoj parlamentný orgán, ktorý má byť súčasťou alebo je súčasťou už Národného zhromaždenia Maďarskej republiky, bez súhlasu susedných štátov. Maďarský parlament tento orgán nevytvoril v spolupráci a spoločne so susednými štátmi, nevytvoril ho na zmluvnom základe a už vôbec nie podľa prísnej ratifikačnej procedúry. Maďarský parlament nezískal mandát susedných štátov na to, aby maďarský parlament mohol prijímať opatrenia, ktoré by mali čo i len teoreticky smerovať k obyvateľstvu a územiam susedných štátov. Maďarský parlament nezískal ani len súhlas susedných štátov, nieto ešte mandát, a tobôž už vôbec nie, nestalo sa ani len to, aby maďarský parlament čo len pýtal o takýto súhlas. Maďarský parlament, Národné zhromaždenie Maďarskej republiky, spolupracuje síce so zvolenými zástupcami susedných štátov, ktorí ale boli zvolení za iným účelom, oni boli volení do najvyššieho zákonodarného orgánu susedného štátu. Spolupracuje s nimi a títo ale neboli vysielaní susednými štátmi do Maďarskej republiky. V tomto sú zásadné, ale zásadné – či už politické, alebo aj právne – rozdiely medzi Európskym parlamentom a maďarským parlamentom. Čo teda urobil maďarský parlament, aby účelovo použil myšlienku toho ducha Európskeho parlamentu vo svoj prospech? Maďarský parlament postupoval tak, že sa neobťažoval s dodržiavaním medzinárodného práva, zjednodušil si prácu. Zjednodušil ju ale tak, že v susedných štátoch zverboval do maďarských služieb príslušníkov maďarskej menšiny, ktorých vyselektoval tak, že vybral tých príslušníkov maďarskej menšiny, ktorí pôsobia ako ústavní činitelia v príslušnom susednom štáte, ktorí majú, samozrejme, príslušný, patričný prístup k informáciám, majú patričný politický vplyv, ale sú rezidentmi v susedných štátoch. Na toto maďarský denník Magyar Nemzet, ako je už známe, napísal, že podľa poslanca Európskeho parlamentu za EPP Csabu Sógora, ktorý je príslušníkom maďarskej menšiny v Rumunsku, „týmto sa Fórum maďarských poslancov Karpatskej kotliny stalo Hornou snemovňou maďarstva“. Na to Katalin Szili, predsedníčka Národného zhromaždenia Maďarskej republiky, v podstate potvrdila tento výrok, pravdivosť tohto výroku tým, že uviedla, že budúci rok sa zasadnutie Fóra maďarských poslancov Karpatskej kotliny uskutoční práve v zasadačke Hornej snemovne parlamentu v Maďarskej republike. Čo teraz na to povedať? No, slovenský parlament na takéto počínanie našich kolegov v Národnom zhromaždení Maďarskej republiky má pravdepodobne odpoveď nie, nesúhlasíme s takýmto počínaním. Ja si dovolím preto v tejto chvíli navrhnúť a požiadať znovu o podporu všetkých poslancov Národnej rady Slovenskej republiky, aby podporili návrh uznesenia, s ktorým prišiel predseda Národnej rady Slovenskej republiky Pavol Paška, ktorý takto reagoval na krok kolegov v Maďarsku. Úplne na záver treba povedať, že treba rokovať s každým partnerom, aj s Maďarskou republikou, a to je jedno, či na úrovni exekutívy, alebo na úrovni parlamentov, treba rokovať. Ako príklad uvediem, ale to len ako príklad, ilustratívne uvediem: Keď sa otvorila diskusia na Slovensku a v tomto parlamente o tom, ako majú vyzerať učebnice, ako majú byť písané učebnice pre žiakov, ktorí sa majú učiť to, čo je dôležité, došlo k tomu, že sme posunuli návrh kolegov z SMK do druhého čítania. Posunuli sme ho preto, aby mohla byť diskusia, to znamená diskusia kuloárna, to je prirodzené, to je samozrejmé, tá neverejná, ale aj verejná, to znamená, aby bola zase táto diskusia aj dostatočne transparentná. To znamená, že kolegovia z SMK dostali v podstate jeden mesiac. Jeden kalendárny mesiac na to, týmto procesným úkonom, teda nie substantívnym, ale veľmi jasne procesným úkonom na to, aby zvážili svoje krajné riešenie, ktoré navrhli. S tým, že dostali, samozrejme, informáciu, že je nepriechodné toto riešenie a majú dostatočný čas na to, aby boli kreatívni, aby vyjednávali, aby rozmýšľali, aby obrusovali spoločne, samozrejme, s ostatnými politickými stranami hrany, aby sa našlo riešenie. Toto je obraz o tom, že treba rokovať. A uvádzam tento príklad len ako ilustratívny príklad, pretože sa držím stále témy rozhodnutia, ktoré prijalo Národné zhromaždenie Maďarskej republiky. Aj s Maďarskou republikou, aj s inými štátmi treba rokovať, treba hľadať riešenia, aj keď sa to niekedy zdá komplikované, ťažké, aj keď sa neplnia zmluvy, ale treba rokovať. Ďakujem pekne za vašu pozornosť. (Potlesk.)