T. Cabaj, poslanec: (2004-10-21):
Zhruba za obdobie jedného roka by mali prebehnúť voľby poslancov a predsedov vyšších územných celkov podľa zákona, ktorý sme prijali v roku 2001, o voľbách do orgánov samosprávnych krajov. Od tohto času prebehli voľby do Národnej rady, kde ak zoberieme programy politických strán, ktoré uspeli a dostali sa do parlamentu, tak prierezovo všetky hovoria o tom, že sa zaväzujú urobiť pre občanov všetko, aby sa čo najbližšie dostala správa vecí verejných k občanovi, to znamená, aby aj poslanci Národnej rady boli bližšie k svojim občanom. Tento môj návrh korešponduje s tým, že poslanci vyšších územných celkov by sa volili takisto ako doteraz vo väčšinovom volebnom systéme, len v tomto prípade by sa tento väčšinový volebný systém dotiahol do absolútneho konca, to znamená, že by to bol čistý väčšinový volebný systém jednokolový, v ktorom by v jednomandátových volebných obvodoch na návrh jednotlivých politických strán alebo kandidatúry nezávislých poslancov mali možnosť voliči si vybrať toho konkrétneho poslanca, ktorý by ich potom vo vyššom územnom celku zastupoval. Len pripomínam tým, ktorí sa tak ďaleko nevenujú volebným zákonom, že doteraz poslanci vyšších územných celkov sa volili vo viacmandátových volebných obvodoch, ktoré korešpondovali s územím doterajších 79 okresov a v každom príslušnom okrese podľa schváleného zákona z roku 2001 sa volil určitý počet poslancov v rámci predloženej kandidátnej listiny. Tento návrh rieši voľbu poslancov do vyšších územných celkov a zároveň predkladám aj návrh, aby došlo k zmene doteraz dvojkolovej voľby predsedu vyššieho územného celku na zachovanie jednokolovej, to znamená, aby sa voľby konali v jednom termíne a nie o 14 dní, tie opakované tak, ako to bolo v predchádzajúcom volebnom období, kde s výnimkou Bratislavy predseda vyššieho územného celku bol zvolený v prvom kole, v siedmich krajoch sa o 14 dní po voľbách konali znova voľby predsedu vyššieho územného celku. Tento návrh korešponduje s tým, že by aj voľby predsedu sa konali v jednom dni a nekonali by sa teda dvojkolové, ale iba v jednom kole. Vedie ma k tomu aj niekoľko nedobrých skúseností, pretože pred tromi rokmi sme prvýkrát podľa tohto zákona volili prvých predsedov a prvých poslancov vyšších územných celkov. A pripomínam tým, ktorí už nejako zabudli na to, ako to vyzeralo vo voľbách, v prvom kole bola účasť na voľbách 26,02 %. To je priemer vypočítaný za celé Slovensko. Len pre poriadok vám pripomeniem jednotlivé kraje: Bratislava 23,96 %; Trnava 33,73 %; Trenčín 21,55 %; Nitra 34,69 %; Žilina 23,47 %; Banská Bystrica 24,16 %; Prešov 25,5 % a Košice 26,02 %. Ak by niekto hovoril, že je to niečo proti voličom alebo niečo podobné, tak ho vyvediem z omylu hneď aj skutočnosťou o tom, aká bola účasť v druhom kole, kde došlo k zníženiu účasti voličov o 253 946. To znamená, že v druhom kole skoro o 254-tisíc voličov prišlo menej do druhého kola, to znamená, ešte nižšia bola účasť ako vôbec v prvom kole. Preto aj predkladám návrh, ktorý odôvodňujem podľa jednotlivých návrhov. Návrh je spracovaný technicky tak, aby mohli byť tieto voľby vykonané. Upravujú sa iba tie paragrafy, ktoré hovoria o podmienkach vykonania volieb, kde pre voľby do zastupiteľstiev samosprávnych krajov sa utvoria v každom samosprávnom kraji jednomandátové volebné obvody podľa prílohy pomerne k počtu obyvateľov samosprávneho kraja. Osobitne upozorňujem na tento odsek § 5, pretože ak by sme teraz neriešili otázku zákona o vyšších územných celkoch, podľa doteraz platného zákona, a bohužiaľ, ak tento zákon neprijmeme, tak pol roka sa nedá riešiť táto otázka v parlamente a za pol roka je už veľmi blízko k voľbách, to znamená, v predvolebnom čase veľmi ťažko je predpoklad na nejakú zmenu volebného zákona o voľbách do vyšších územných celkov, je neobmedzený priestor. Ja vám len prečítam, ako podľa teraz platného zákona sa uskutočnia voľby. Pre voľby do zastupiteľstiev samosprávnych krajov sa utvoria v každom samosprávnom kraji jednomandátové volebné obvody a viacmandátové volebné obvody, v ktorých sa volia poslanci zastupiteľstva pomerne k počtu obyvateľov samosprávneho kraja. Druhý odsek hovorí, volebné obvody, počet poslancov v nich podľa odseku 1, to znamená, že tak, ako som to čítal, a sídla obvodných volebných komisií určí zastupiteľstvo a zverejní ich najneskôr 65 dní predo dňom konania volieb. Ak by sme neriešili minimálne túto časť zákona o voľbách, tak nechávame absolútny priestor vyšším územným celkom, aby najneskôr 65 dní pred voľbami si povedali, nechcem teraz preháňať do extrému, ale poviem, že, ja neviem, Nitriansky kraj, ktorým poznám veľmi dobre, má teraz 52 poslancov, ale keď sa poslanci dohodnú a povedia, že budú mať 100 poslancov, tak budú mať 100 poslancov. Je to výsostne na súčasnom zastupiteľstve vyššieho územného celku, pretože ten prvý zákon, keď sa prijímal, mal prílohu, ktorá platila pre prvé funkčné obdobie. Ak si teraz pozriete v tomto návrhu, ktorý predkladám, je vytvorená takisto príloha, ktorá by riešila vytvorenie týchto volebných obvodov a riešila by to tak, že je možnosť alternatívne potom usporiadať situáciu tak, že by boli obvodné volebné komisie, takzvané združené, alebo akokoľvek to nazveme, pre 2 až 13, taký je počet v jednotlivých doterajších okresoch, kde sa volili poslanci, čo sa javí ako najpriechodnejšie, ak hovoríme aj o nejakej úspore. Pretože obyčajne v obvodoch bude priestor vytvorený, aby štatistické úrady vytvorili podmienky na pomoc, sumarizáciu a sčítavanie vo volebných obvodoch, ako keby sme riešili postavenie obvodnej volebnej komisie v každom obvode, to znamená, konkrétne v Nitrianskom kraji by bolo potom 52 volebných obvodových komisií. Takže preto sa javí priechodnejšie tých 8, pretože je tam momentálne 8 obvodných úradov, ktoré spravujú, a tie by vždy boli združené pre určitý počet volebných obvodov a tam by mohol aj Štatistický úrad ako pomocný sumarizačný útvar byť nápomocný, aby tieto veci sa zvládli a aby priamo zabezpečili. Do tohto zákona je zároveň aj zakomponovaná skutočnosť, že medzitým došlo k zmene organizácie v štátnej správe a je tu zakotvená aj pôsobnosť obvodných úradov v štátnej správe, ktoré by boli súčinnostné pri zabezpečovaní úloh, aby mohli hladko voľby do vyšších územných celkov byť zvládnuté. Hovorím, je otázka diskusie, je tu aj návrh, aby aj predsedovia vyšších územných celkov boli volení v jednokolových voľbách. Je priestor, aby sme na tú tému diskutovali. Ak som hovoril o dosahu na prostriedky, chcem konštatovať, že nebude mať tento zákon dosah, dokonca ak by došlo k vypadnutiu, tak to poviem, alebo nekonaniu druhého kola volieb, dôjde k určitej úspore. Pretože či bude tak, ako bola naposledy 26-percentná účasť, alebo, ja neviem, v niektorých krajoch, kde bola 30-percentná, alebo v druhom kole 22,6-percentná účasť, budú tie isté vecné náklady, pretože iným spôsobom sa nedá. Na voľby sa treba pripraviť a mať pripravené všetky hlasovacie lístky, všetky zoznamy aj pri tejto účasti, ktorá je. Takže vychádzajúc aj zo skúseností, že bola pomerne malá účasť a aj celkom malý záujem o konanie týchto volieb v druhom kole, je to takýmto spôsobom vyriešené. Mal som možnosť ešte s niektorými kolegami už debatovať, tým, keď ste si naštudovali návrh tohto zákona, upozornili ma, že vraj podľa tohto zákona nie je možné riešiť koalície. Chcem ich vyviesť jednoducho z omylu. Presne tým istým spôsobom, tak ako sa doteraz riešili koalície, pretože kandidátnu listinu predkladá politická strana alebo koalícia, alebo nezávislý poslanec a vôbec nie je žiaden problém pri vytvorení koalície, pretože ak sa teraz v rámci kraja vytvárali, ja neviem, koalície siedmich, dvanástich alebo trinástich obvodov, kde sme mali najväčší počet trinásť obvodov, takisto je tento priestor, akurát s tým, že budú usporiadané tieto návrhy pre jednotlivé obvody, v ktorých budú títo kandidáti vystupovať. Ak sme hovorili o tom, že sa chceme priblížiť občanom a dať im priestor, aby si mohli o tých veciach rozhodovať, myslím, že toto je prvý pokus o to, aby sme si aj dostáli svojho slova, že chceme pomôcť občanom, aby mali konkrétnych zástupcov, ktorí ich budú zastupovať. V tomto prípade konkrétnych 10-, maximálne 12-tisíc voličov bude mať konkrétneho jedného poslanca, ktorých ich bude v tomto volebnom obdobie vo vyššom územnom celku zastupovať. Vychádzam aj z ďalšej skúsenosti, a bez nejakého okolkovania priamo hovorím, veľa sa koketuje s myšlienkou, že priblížiť aj voľby do Národnej rady bližšie k občanom tak, aby sa volili poslanci do Národnej rady buď väčšinovým systémom, alebo možno kombinovaným. Veľa sa na tú tému hovorí, ale zatiaľ sa veľmi málo pre to urobilo. Ak budú takýmto spôsobom rozdelené volebné obvody do vyšších územných celkov, je už potom iba technická záležitosť, aby v rámci novely zákona alebo novým zákonom o voľbách, lenže na to musí byť politická vôľa a nemôže sa o tom iba hovoriť, ale strany musia aj skutočne slovo dodržať, to, čo hovoria voličom, potom vychádza tak, že pri priamom väčšinovom systéme zhruba dva volebné obvody, ktoré vzniknú pre voľby do vyšších územných celkov, by tvorili jeden obvod pre voľby do Národnej rady. Pri kombinovanom systéme to vychádza štyri, skoro päť volebných obvodov. Do vyšších územných celkov by tvorilo jeden obvod pre voľby do Národnej rady. Takže ak myslíme úprimne to, čo sme hovorili, že chceme priamo voľby priblížiť občanom a zabezpečiť, aby ich konkrétni poslanci zastupovali a aby teda aj niesli zodpovednosť voči svojim voličom, pretože tu si to môžeme priznať, sme všetci pre 4 100 000 voličov. Nikto z nás nemá konkrétnych voličov, ale máme 4 100 000 voličov, ktorých zastupujeme v parlamente. Pretože zatiaľ stále funguje systém, že po chrbte politickej strany sa poslanci dostanú do parlamentu a následne takýmto spôsobom si potom strana nejako prerozdelí týchto poslancov, aby nejako zagarantovali pôsobnosť v rámci jednotlivých regiónov a tým by sme vlastne vedeli usporiadať tieto vzťahy. Vážené kolegyne, kolegovia, chcem vás poprosiť o podporu a zaradenie tohto zákona do druhého čítania. Myslím, že tam je priestor, aby sme vo výboroch Národnej rady a následne aj v ďalších debatách hľadali možnosti, ako tento zákon zlepšiť tak, aby bol v prospech občanov Slovenskej republiky, aby sme im vytvorili podmienky, tak ako sme to vo svojich predvolebných sľuboch hovorili. Ďakujem pekne.