V. Novotný, poslanec: (2004-09-21):
Stav v súčasnom slovenskom zdravotníctve je dlhodobo neudržateľný. Systém „uchyľuje“, zadlžuje sa a stráca dych. Potrebujeme komplexnú zmenu. Nebudem vás stokrát zdržiavať povedanými dôvodmi, prečo je najvyšší čas urobiť skutočnú reformu zdravotníctva. Myslím, že nielen my, ktorí sa seriózne zaoberáme problematikou zdravotníctva, to už dokonale poznáme. Programové vyhlásenie súčasnej vlády Slovenskej republiky otvorilo cestu ku komplexnej reforme zdravotníctva. Veľa sa už hovorilo aj o rôznych možnostiach a spôsoboch ako reformovať slovenské zdravotníctvo. Naposledy demonštrovali svoje predstavy politici zo Smeru a Slobodného fóra. Zodpovedne však možno konštatovať, že jediná kompaktná a ucelená verzia reformy zdravotníctva, ktorú máme v súčasnosti k dispozícii, je verzia reformy z dielne ministra Zajaca v podobe šestice zákonov. Prvá možnosť je zmietnuť túto reformu v parlamente. Čo bude nasledovať? Nová verzia reformy z pera terajšieho ministra? Jeho demisia? Upravená verzia tejto reformy? Bude ešte vôľa v tomto parlamente do volieb v roku 2006 schváliť akúkoľvek reformu? Myslím, že už nie. Budeme naďalej reparovať a symptomaticky liečiť tento upadajúci systém, ktorý tu dnes máme. Menej alebo viac úspešne. A počkáme po voľbách 2006 na novú verziu reformy. Druhá možnosť je odložiť schvaľovanie a znovu začať diskutovať o východiskách reformy, čo sa blíži predstavám Smeru a Slobodného fóra. Treba povedať, že je to politický trik. Dnes začať diskutovať o alternatívach reformy zdravotníctva, znamená odsúvať ju za rok 2006 s uvedenými dôsledkami. Tretia možnosť je vrátiť zákon na dopracovanie. Čo si od toho sľubujeme. Že ministerstvo zdravotníctva dopracuje to, čo tam chceme my, poslanci, koaliční aj opoziční, vidieť? Alebo že dopracuje do zákonov pripomienky desiatok zdravotníckych organizácií? A keď dopracuje len časť, vrátime to ministerstvu opäť na dopracovanie? Pripadá mi to alibistické. Štvrtá možnosť je schváliť túto šesticu upravenú kompromisnými pozmeňujúcimi návrhmi tak, ako sú uvedené v spoločných správach. V danej chvíli sa mi to zdá ako najrozumnejšie. Uvedomujú si všetky otázniky a riziká ich dopadu na občana spojené s náhlym zavedením tvrdých rozpočtových pravidiel a trhových vzťahov v celom rozsahu do systému zdravotníctva. SDKÚ považuje reformu zdravotníctva za jeden z najdôležitejších záväzkov, ku ktorému sme sa zaviazali v našom volebnom programe a vláda vo svojom programovom vyhlásení. Občania pacienti a daňoví poplatníci odvádzajú svoje poistné a ďalšie poplatky a oprávnene očakávajú kvalitnú zdravotnú starostlivosť. Štát vynakladá z daní všetkých občanov obrovské prostriedky s cieľom zabezpečiť zdravotnú starostlivosť každému, kto ju potrebuje. Napriek tomu zadlženie zdravotníctva pokračuje a s jeho stavom je dnes nespokojná väčšina našej spoločnosti. Pacienti, lekári, aj zdravotnícky personál. Slovenské zdravotníctvo, predovšetkým dnešní a, žiaľ, budúci pacienti preto potrebujú reformu, ktorej cieľom bude efektívne vynakladanie vložených prostriedkov z daní a poistného. Potrebujeme zachovať dostupnosť zdravotnej starostlivosti pre každého, kto ju potrebuje, ale zároveň je nevyhnutné zvyšovať kvalitu liečby. Sme presvedčení, že občania Slovenska potrebujú v zdravotníctve taký systém, ktorý zabezpečí zdravotnú starostlivosť a potrebné prostriedky na ňu dnes, ale aj zajtra. Taký systém, ktorý bude občanov motivovať k väčšej starostlivosti o svoje zdravie, zdravotnícke zariadenia, lekárov a zdravotný personál k vysokej profesionalite a celý systém k zvyšovaniu kvality na úrovni doby. SDKÚ preto vyslovuje svoju politickú podporu reforme zdravotníctva. Obraciame sa na poslancov Národnej rady Slovenskej republiky, aby ju pomohli presadiť. Obraciame sa na všetkých poslancov, ktorí dali svoju podporu Programovému vyhláseniu vlády, aby splnili svoj politický záväzok. Obraciame sa aj na ďalších poslancov Národnej rady, aby prejavili odvahu a zodpovednosť a podporili zmeny, ktoré budú na osoh zdravotníctvu, pacientom a všetkým daňovým poplatníkom. Dámy a páni, pristavím sa teraz pri predmetnom vládnom návrhu zákona o zdravotnom poistení a krátko ohodnotím jeho klady a možné zápory. Zákon o zdravotnom poistení patrí medzi najvydarenejšie zákony ministerstva zdravotníctva v tomto funkčnom období. Prináša niekoľko nových prvkov do poisťovníctva, ktoré síce na prvý pohľad vyzerajú nenápadne, ale výrazne pomôžu stabilizácii poisťovacieho systému. Zákon definuje verejné a individuálne zdravotné poistenie. Do verejného zdravotného poistenia, ktoré zostáva solidárnym, t. j. každý občan bude mať právo na zdravotnú starostlivosť v rozsahu určenom osobitným predpisom, čl. 40 Ústavy Slovenskej republiky, a aj keď nie je schopný platiť, má nárok na zdravotnú starostlivosť, pribudli progresívne prvky. Prvým je povinnosť štátu odvádzať za svojich poistencov 4 % priemernej mesačnej mzdy. V štáte s dynamickým rastom hrubého domáceho produktu a miezd, akým Slovensko je, to znamená, každoročný výraznejší nárast odvodov štátu, ako to bolo doteraz. Takisto to obmedzí každoročné politické handlovanie pri zákone o štátnom rozpočte, koľkože to bude štát za svojich poistencov platiť. Druhým progresívnym prvkom je zníženie prerozdelenia medzi zdravotnými poisťovňami pod dohľadom úradu pre dohľad. Prerozdeľuje sa 90 % zo základu, ktorým je 95 % z povinného poistenia, teda nie stopercentný prerozdeľovák, ako to bolo doteraz. Tento progresívny prvok znamená dokončenie plurality poisťovacieho systému pri zachovanom systéme solidarity, ktorá pri doterajšom stopercentnom prerozdeľováku bol skôr teoretickým tvrdením. Tretím progresívnym prvkom je slobodný výber zdravotnej poisťovne, ale len jedenkrát ročne. Tento prvok umožní poisťovni plánovať marketingové aktivity s istotou, že ich nezasiahne vlna „prepoistenia“ špekulatívnych poistencov, ak povedzme v dôsledku dobrého hospodárenia poskytne svojim platiacim poistencom respektívne dobrým zmluvným poskytovateľom nejaké bonusy. Štvrtým progresívnym krokom je odvodové zaťaženie, ktoré sa mení na lineárne do trojnásobku priemernej mzdy, potom je už regresívne a ročné zúčtovanie poistného, ktoré zabezpečí poistné zo všetkých príjmov za celý rok. Zákon má aj dve negatíva, po prvé neodstraňuje, dokonca ani nenaznačuje cestu k postupnému odstráneniu pojmu poistenec štátu a prechodu povedzme na modernejší rodinný typ poistenia a po druhé, individuálne zdravotné poistenie rieši len okrajovo ako fakultatívny produkt ponúkaný poisťovňami, prostredníctvom ktorého sa bude uhrádzať zdravotná starostlivosť v rozsahu stanovenom v zmluve. Na záver sa mi dovoľte pozastaviť pri jednom z pozmeňujúcich návrhov v spoločnej správe, ktorý má však z pohľadu SDKÚ zásadný charakter. SDKÚ zásadne nesúhlasí s pozmeňujúcim návrhom poslanca Národnej rady za KDH pána Bielika k návrhu zákona o zdravotnom poistení, na základe ktorého sa majú zvýšiť platby štátneho rozpočtu za poistencov štátu zo 4 na 5 % z priemernej mesačnej mzdy v národnom hospodárstve, čo znamená zvýšenie o 5,2 miliardy Sk na výdavkovej strane štátneho rozpočtu. Ako lekár rozumiem tejto iniciatíve. Veď ktorý zdravotník by nechcel viac zdrojov do rezortu. Veľa a často sa v našej krajine diskutuje o nedostatku finančných prostriedkov, ktoré plynú do zdravotníctva. Rád by som preto uviedol niekoľko argumentov proti tomuto tvrdeniu. Treba povedať, že Slovensko odvádza do zdravotníctva, lebo z hrubého domáceho produktu Slovenskej republiky plynie do zdravotníctva okolo 6,4 %. Pri reálnej spotrebe, ktorá sa pohybovala okolo 7,2 % hrubého domáceho produktu. Treba povedať, že hrubý domáci produkt Slovenskej republiky sa pohybuje sotva okolo 50 % z hrubého domáceho produktu v Európskej únii, teda vyspelých krajín Európskej únie a pri takom nízkom hrubom domácom produkte je 6,4 %, ktoré sú reálne, disponibilné zdroje v rezorte dokonca viac, ako si táto ekonomika môže dovoliť. Samozrejme, v rezorte prostriedky chýbajú, keďže spotrebúva reálne 7,2 % hrubého domáceho produktu, čo vedie každoročne k zadlženiu okolo 8 až 10 miliárd. Našim cieľom je stabilizovať príjmy a výdavky rezortu na úrovni 6,5 % z hrubého domáceho produktu, teda lepšie a efektívnejšie hospodáriť v rezorte zdravotníctva s prostriedkami, ktoré si táto ekonomika môže dovoliť do tohto rezortu dať. Treba povedať, že v krajine, kde je rast hrubého domáceho produktu okolo 5 %, tých 6,5 % každé rok o 5 % narastá, čiže toto je veľmi dôležitý moment, nemáme 0,1 ani 0,5 % rast HDP, ale 5-percentný, čo je jeden z najvyšších rastov HDP na svete. Ďalší dôležitý fakt, na ktorý by som chcel poukázať, je, že efektivita slovenského zdravotníctva sa pohybuje okolo 60 %. Sú to zase údaje, ktoré nám ponúka Svetová banka. 60 % efektivity znamená, že zo 100 korún, ktoré pošleme do rezortu zdravotníctva, len 60 reálne využijeme na zdravotnú starostlivosť, 40 sa nám stráca vo všelijakých poplatkoch, maržiach a neefektívnom vynakladaní týchto prostriedkov. Naším cieľom a cieľom celej reformy zdravotníctva je zvýšiť efektivitu v slovenskom zdravotníctve a tak využiť tie finančné prostriedky, ktoré tam plynú reálne na zefektívnenie a skvalitnenie zdravotnej starostlivosti. Ďalší fakt, na ktorý chcem poukázať, je, že zadlženie celého rezortu sa znižuje. V dôsledku dobrých zmien v liekovej politike, ktoré sme urobili v priebehu minulého a predminulého roku, sa dlh za prvý polrok tohto roku dostal iba na úroveň 1,6 miliardy Sk, to znamená, že celkový dlh v zdravotníctve v tomto roku nepresiahne 4 miliardy a to sú tie najnegatívnejšie, teda najpesimistickejšie odhady. To znamená mýtus o desaťmiliardovom zadlžení sme, myslím, že prekonali. Na druhej strane treba povedať, že 4 % z priemernej mesačnej mzdy je jednak veľké pozitívum, pretože nebudeme odvádzať nejaké percento z minimálnej mzdy, ktorá je vždy politickou dohodou, ale z priemernej mzdy, ktorá je viazaná na rast HDP a rozvoj ekonomiky, ktorý je, ako som už uviedol, nesmierne dynamický, a tieto 4 % z priemernej mesačnej mzdy znamenajú navýšenie o 2,6 miliárd korún, čo sa týka odvodov štátu za svojich poistencov v budúcoročnom štátnom rozpočte. Treba ešte povedať, že sprísnenie zákona o zdravotnom poistení voči predchádzajúcemu zákonu povedie aj do určite miery k lepším odvodom, alebo k vyšším odvodom od aktívnych, ekonomicky aktívnych obyvateľov, odhaduje sa táto výška asi okolo 1,9 miliardy Sk. To znamená, o toľko viac peňazí bude reálne z poistného plynúť do zdravotníctva v budúcom roku ako plus v porovnaní s týmto rokom. Podľa návrhu štátneho rozpočtu dôjde v budúcom roku k nárastu disponibilných zdrojov v rezorte zdravotníctva o viac než 7 % a, podotýkam, pri očakávanej inflácii v budúcom roku okolo 3 - 3,5 %. Otázka je naďalej, či budúcoročné navýšenie zdrojov v rezorte bude dostačujúce, či by sme nemohli smerovať do rezortu zdravotníctva viac peňazí. A aj keď sa mi táto myšlienka ako lekárovi nesmierne páči, ako zodpovedný politik nemôžem súhlasiť s takýmto hazardom. Takýto návrh, ktorý schválil výbor Národnej rady pre zdravotníctvo, by znamenal rozvrat verejných financií a neúnosné zadlžovanie budúcich generácií. V prípade, že takýto návrh bude schválený aj v pléne Národnej rady, pri všetkej vážnosti musím konštatovať, že SDKÚ bude žiadať stiahnutie návrhu zákona o zdravotnom poistení z rokovania Národnej rady. SDKÚ vyzýva koaličných partnerov, predovšetkým KDH, ale aj opozičných poslancov k zodpovednosti za ďalší vývoj hospodárstva v krajine a zvyšovanie životnej úrovne obyvateľstva. Ďakujem.