Zemanová, Anna, poslankyňa NR SR (2018-09-14):
Ďakujem pekne za slovo. Škoda, že pán Kresák odchádza, lebo som vo svojej rozprave chcela zareagovať aj na jeho, na jeho slová ako jedného z predkladateľov. Rozumiem tomu, že chcete návrhom zákona riešiť nejakú jednu konkrétnu situáciu, avšak zákon bude platiť pre celé Slovensko a nielen pre jednu, jeden konkrétny prípad, ktorým možno by ste dali nástroj na jeho riešenia. A chcem práve poukázať na tie medzery vášho návrhu, aby ste zvážili, že či to nie je vecou na stiahnutie, mojej pripomienky na stiahnutie tohto návrhu a prerokovania ešte v odbornom fóre, resp. nejakého veľkého pozmeňovacieho návrhu. Vy píšete, že cieľom predloženého návrhu zákona je posilnenie pozície ministerstva životného prostredia s agendou prieskumných území, atď., z dôvodu objektívne nemožnosti využívať ložisko vyhradeného nerastu a z dôvodu rozporu s verejným záujmom. Uvádzate, že navrhovaná úprava bude mať lepší vplyv na kvalitu rozhodovacej činnosti ministerstva a zlepšenie postavenia vlastníka záujmovej nehnuteľnosti. To som tam nikde nenašla, ale dajme tomu, že tá páka v rozhodovacej činnosti ministerstva, ju tam chcete dať. Avšak myslím, že nemáte správne posúdený alebo úplne posúdený dopad na verejné financie a podnikateľské prostredie. Taktiež hovoríte tu o možnosti zamietnuť návrh na určenie z dôvodu, zopakujem, nemožno z dôvodu objektívnej nemožnosti využívať ložisko chránené, vyhradeného nerastu, ako i z dôvodu rozporu s verejným záujmom. Avšak tieto definície tam nemáte uvedené. Čo je to, čo, aká je definícia? Pán poslanec Kresák, ja vás práve toto sa pýtam, čo je definícia objektívnej nemožnosti? Ja som takýto nejaký právny pojem nikde nenašla a taktiež aj definícia rozporu s verejným záujmom v tomto prípade je diskutabilná, že čo to bude. Teraz konkrétne k tým jednotlivým bodom. V bode, v prvom bode teda hovoríte, že konanie môže byť aj nielen o tom, že či vydá nové prieskumné územie, ale aj o zrušení a zmene, pritom nemáte vypočítaný dopad na túto situáciu. Keď raz má žiadateľ povolenie na prieskumné územie, ktoré získal s cieľom istej nejakej budúcej investície, a teraz ministerstvo samo od seba začne konanie o jeho zrušení bez toho aby, alebo zúžení, v prípade, že on naozaj dodržiava všetko, čo v tom povolení má, tak on má objektívnu škodu, on si môže uplatňovať náhradu nielen tých nákladov, ktoré mal s prieskumným územím, ale, pozor, aj v súvislosti s banským zákonom môže si uplatňovať aj ušlý zisk alebo stratu tých jeho plánov, ktoré mu umožňuje platná legislatíva o tom, že vlastne môže požiadať do budúcna o ťažbu. Veď takéto máme súdne spory o milióny eur medzi Slovenskou republikou a niektorými takýmito spoločnosťami. To nie sú stovky alebo tisíce, to sú miliónové spory. Otázka k bodu 2. Hovoríte, že ministerstvo si môže dožiadať aj ďalšie doklady na to, aby mohlo posúdiť spoľahlivo ten návrh, ak sú na to z hľadiska verejného záujmu závažné dôvody. No, toto by malo byť jasné, aké dokumenty, pretože aj ten žiadateľ má isté práva, aby nedochádzalo k šikane, že ministerstvo bude stále požadovať a ešte toto a ešte toto a vlastne ten žiadateľ nebude mať rozhodnutie, či nemá nárok, hej, má, sa posudzuje nejaké konanie, on požiadal o vydanie prieskumného územia, ale nemá na to nárok, hej, ale má nárok na spravodlivé a čestné posúdenie jeho žiadosti, aby vedel, čo všetko má doložiť. A ak ministerstvo ešte tento papier a ešte tento papier, tak vlastne môže dôjsť, je tu priestor na korupciu a šikanu tohto žiadateľa. Otázka k bodu 3. Píšete tam, že budú, teda dopĺňate písmená dve, že „ak sa v konaní nepreukáže možnosť budúceho využitia výhradného ložiska“, alebo i „určenie prieskumného územia by bolo v rozpore s verejným záujmom“. Tu sa pýtam, ako chcete preukazovať možnosť budúceho využitia? Veď to je dané v nejakej geologickej alebo surovinovej, geologickom, v geologickej koncepcii alebo surovinovej politike o tom, aké nerastné bohatstvá kedy sa budú využívať. Na ďalšie, v ďalšom procese po ukončení prieskumného územia ten, tá firma alebo teda ten geológ odovzdá záverečnú správu ministerstvu životného prostredia a nemá automaticky ťažbu. On musí robiť ďalšie procesné kroky, napríklad musí ísť cez posudzovanie vplyvov na životné prostredie už na ten zámer tej samotnej ťažby. A zase tu nemá nárok na to, že on urobí tú EIA a že musí dostať to povolenie. Je tuná vlastne len zase istý proces na to, aby sa práve aj v procese EIA uplatnili všetky tieto požiadavky, o ktorých vy hovoríte. Len pravdou je, že u nás EIA málokedy má zamietavý, zamietavý výrok, pretože ako keby ten navrhovateľ niečo si vymyslí, ako keby automaticky mal právo. Nemá, nemá. Tam práve v tomto procese sa môžu preukázať tie verejné záujmy. Čiže opätovne sa pýtam, čo je verejný záujem. Je verejný záujem deklarovaný v územnom pláne obce? Ak áno, tak hej. Lenže my máme, teraz je trošku opačne postavený zákon, že keď sa raz určí prieskumné územie, v podstate ako keby sa to ložisko zapracovalo do územného plánu. Čiže ako obec musí akceptovať tento daný fakt, že bolo vymapované nejaké ložisko nerastného bohatstva. Prevaha verejného záujmu nad záujmami vlastníka nehnuteľnosti. Čo bude verejný záujem? Ťažba zlata? Mastenca? Ropy? Zemného plynu? Uhlia? Lebo podľa geologickej koncepcie alebo surovinovej politiky aj urán tam patrí. Opätovne sa pýtam, čo je verejný záujem, kde ho, ako ho bude deklarovať? Pretože keď on si zoberie ako deklaráciu práve tieto dve schválené vládou koncepcie, tak ho má. Tak ho nemôžte, nebudete môcť toto vlastne využiť. Kedy sa uplatní ten verejný záujem? Je to pri oceňovaní toho bohatstva? Tu by sme sa mali na toto pozrieť, aj na tieto veci, isté si povedať. Že je verejný záujem ťažiť bentonit? Je verejný záujem ťažiť mastenec? Ktoré sú strategické suroviny do budúcnosti? Dneska sa bentonit vyváža do zahraničia a v podstate bude, naše zásoby v okolí Kremnice vyťažené a my budeme potom drahé, drahý bentonit nakupovať zo zahraničia. Dvestotisíc ton ročne sa vyťaží bentonitu a gro ide do zahraničia. Vzácne suroviny, suroviny budúcnosti. Na záver ešte sa chcem spýtať. Tie úpravy, prechodné ustanovenia, ktoré tam máte, píšete, že konania, ktoré boli začaté, samozrejme budú pokračovať podľa existujúceho. A ja sa opýtam na tie prieskumné územia, ktoré boli vydané. Pretože naše Slovensko je preskúmané. Ako milióny korún v minulosti Slovenska a Československo alebo Slovensko dalo na obrovský prieskum Slovenska. To máme ozaj veľmi dobre Slovensko preskúmané. A veľmi lacno predáva alebo odovzdáva Slovenská republika tieto prieskumné dáta súkromným spoločnostiam, ktoré platia minimum. Keď by sa upravila táto politika platieb, platieb pre jednak pri prieskumných územiach, ale platieb pri tom, že vlastníkom ako keby sa z toho slovenského nerastného bohatstva stáva ten, ten, tá spoločnosť, ktorá ťaží a veľmi málo dáva peniaze a ešte sú nespravodlivo rozdeľované. Tu je vlastne ako tento problém. Čiže už mi končí čas, som sa chcela, že budem menej rozprávať, lebo som čítala niekde článok, že som druhý najdlhší rečník v tomto parlamente, tak som si povedala, že len 10 minút bude stačiť, ale ešte, ešte by som chcela pokračovať v niektorých veciach. Ale verím, že v druhom čítaní, respektíve verím, že stiahnete tento návrh. Poďme sa o ňom rozprávať! Je tam veľa vecí, ktoré treba riešiť, som rada, že ste problematiku otvorili, ale nemyslím si, že takto, ako je to postavené, problematiku vyrieši, skôr mám pocit, že vnesie do tejto problematiky ešte viacej nejasností a problémov. Ďakujem pekne.