I. Šulaj, poslanec: (2004-06-23):
Vývoj slovenskej ekonomiky v roku 2003 bol podstatne ovplyvnený realizáciou zákonov súvisiacich so zabezpečovaním sociálneho systému, zdravotníctva a školstva, daňového prostredia, teda aj nových daňových zákonov, ktoré platili od roku 2003 alebo ktoré nadobudli platnosť v priebehu roku 2003. Podstatný vplyv na ekonomiku štátu mala i deregulácia cien a koniec koncov, takto sme to aj konštatovali už pri schvaľovaní štátneho rozpočtu na rok 2003. Je pravdou, že schodok štátneho rozpočtu je vykazovaný vo výške 56 mld. Sk a teda sme sa priblížili k méte, ktorá bola stanovená štátnym rozpočtom. Na druhej strane si však musíme uvedomiť, že schodky štátnych rozpočtov neustále stúpajú v priebehu rokov 1993 až 2003, 2004. Môžeme hovoriť o rôznych metodikách vykazovania štátneho rozpočtu, o metodike Medzinárodného menového fondu alebo ESA 95, v konečnom dôsledku myslím si, že ten schodok štátneho rozpočtu 56 mld. Sk v roku 2003 je nahradený v roku 2004 novou metodikou, kde máme dosiahnuť schodok 78,5 mld. Sk i napriek tomu, že si uvedomujem, že ideme na podstatne kvalitnejšiu metodiku, kde myslím, že okolo 18,5 miliardy korún je vplyv súvisiaci so zmenou daňového prostredia a ekonomického prostredia, so vstupom Slovenska do Európskej únie. Je pravda, že hrubý domáci produkt dosiahol hodnotu 1 195,8 mld. Sk, čo je nárast oproti roku 2002 o 4,2 %. Na druhej strane by sme si mali položiť otázku, keď pán minister hovoril, že sa vyvíjame veľmi progresívne oproti ostatným štátom, či takáto tvorba hrubého domáceho produktu je aj na jedného obyvateľa a či toto porovnanie nie je v relatívnom porovnaní iných európskych vyspelých krajín, čo sa týka vplyvu a vývoja na jedného obyvateľa, trošku odlišné. Prakticky to môže znamenať, že napríklad 4,2 % HDP vývoj, keby som ho bral na jedného obyvateľa v absolútnom hodnotení, môže znamenať 1-percentný nárast dajme tomu v Nemecku alebo v Rakúsku. Takéto porovnanie isteže by bolo vierohodné a poskytlo by poslancom vernejší obraz o tom, ako sa slovenská ekonomika vyvíja. Ak hovoríme o raste hrubého domáceho produktu, namieste je otázka, čím bol ovplyvnený rast hrubého domáceho produktu. Z hľadiska HDP bol ovplyvnený predovšetkým rastom zahraničného obchodu, ktorý vzrástol o 22,6 %. To je prudký nárast zahraničného obchodu, ktorý je podľa môjho názoru dobrý pre Slovensko, len je otázka, či tieto trendy budeme vedieť udržať aj v ďalšom období. Na druhej strane bol však medziročný pokles domáceho produktu, domáceho dopytu, o 2,3 % na 1219,7 mld. Sk. Je teda potrebné kvantifikovať najmä tú časť, ktorá sa negatívne prejavovala vo vplyve rastu hrubého domáceho produktu. Na nižšej dynamike domáceho dopytu sa podieľal predovšetkým medziročný pokles spotreby domácností o 0,6 % na 667,5 miliardy Sk. Najmä pôsobením reštriktívnej fiškálnej politiky štátu súvisiacej s poklesom priemernej reálnej mzdy v hospodárstve o 2 % ako aj nízkou tvorbou hrubého fixného kapitálu, ktorá poklesla o 1,2 %. Ak sa pamätáte ešte na diskusiu súvisiacu so štátnym rozpočtom, predovšetkým vplyv hrubého fixného kapitálu v štátnom rozpočte v roku 2003 kritizovala naša politická strana Smer, pretože hrubý fixný kapitál alebo investície dávajú určitú ďalšiu možnosť slovenskej ekonomike na to, aby sa vyvíjala progresívnejšie. Prakticky to znamená, že hrubý domáci produkt rástol predovšetkým vplyvom zahraničného obchodu a domáca spotreba klesala. Rast celkového domáceho dopytu a to i napriek jeho spomaleniu o 1,8 % oproti roku 2002 ovplyvnil predovšetkým rast konečnej spotreby verejnej správy, ktorý vzrástol o 2,9 %, a to v dôsledku rastu netrhových služieb a uvoľnenia čerpania prostriedkov pre štátne organizácie koncom roku 2003. Takto to konštatuje správa NKÚ. Ja sa s touto správou a s touto myšlienkou stotožňujem a upozorňujem tu na možnosti alebo finančnú vatu, ktorá ešte stále bola v roku 2003. To znamená, domácnosti, obyvateľstvo, mali utiahnuté opasky, na druhej strane štátne organizácie, odhliadnuc od vplyvu spotrebiteľských cien, čerpali finančné prostriedky tak, že rástla verejná vládna spotreba. Pýtam sa, či len takto naštartovaná ekonomika je správna a dáva aj dobrú východiskovú základňu pre ďalšie obdobie. Priemerná reálna mesačná mzda v dôsledku vyššieho rastu spotrebiteľských cien klesla o 2 %, tempo rastu nominálnej mzdy bolo v roku 2003 pomalšie o 1,9 % ako rast produktivity práce. Priemerná miera inflácie dosiahla hodnotu 8,5 %, a to v dôsledku deregulácie cien, to bol jeden z veľkých vplyvov na infláciu, ako aj zavedením niektorých nových zákonov v priebehu roku 2003. Môžem napríklad hovoriť o zákone o spotrebnej dani z minerálneho oleja. Asi veľmi všetci dobre viete, že od 1. 8. 2003 sme túto daň zdvihli a predpokladám, že táto daň ako aj zvýšená daň z pridanej hodnoty, pretože spotrebná daň tvorí základ pre výpočet DPH, mala podľa môjho názoru tiež negatívny vplyv na reálny príjem obyvateľstva. Na záver, ak by som mal zhodnotiť štátny záverečný účet alebo vývoj slovenskej ekonomiky v roku 2003, povedal by som, že je to rok reštriktívny voči obyvateľstvu, ale bol to rok, keď sa ešte vláde podľa môjho názoru nepodarilo šetriť finančné prostriedky daňovníkov vo verejnej správe tak, ako by si to vyžadovali slovenské podmienky. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)