Borec, Tomáš, minister spravodlivosti SR (2015-04-15):
Ďakujem pekne, pán predseda. Väčšina obchodných spoločností je financovaná u nás cez dlh a nie cez základné imanie, čo vytvára veľké riziká najmä vo vzťahu k veriteľom. Financovanie cez dlh prebieha najmä cez skupiny spriaznených osôb, ktoré poskytujú do spoločnosti čerstvý kapitál, ktorý môžu v skutočnosti hocikedy do spoločnosti vytiahnuť a ohroziť tak uspokojenie štandardných veriteľov. To vytvára priestor pre nezodpovednosť majiteľov obchodných podielov a veritelia sú často vystavení len ich dobrej vôli pohľadávky uhradiť. Pokiaľ ide o samotné reštrukturalizácie, tie dnes v mnohých prípadoch neslúžia ako štandardné riešenie úpadku firiem, čo je prirodzenou súčasťou voľnej súťaže, ale skôr ako proces slúžiaci na vyhnutie sa zodpovednosti za zlé obchodné rozhodnutia a neodborný prístup. Ak časť problémov v reštrukturalizácii vyplýva zo zle nastavených pravidiel, tak dnes je zrejmé, že podstatnejšou príčinou boli niektoré politické rozhodnutia, ktoré osobitne v oblasti stavebníctva prispeli k pokriveniu ekonomického prostredia. Vinou týchto rozhodnutí sme sa tak dostali do paradoxnej situácie. Napriek tomu, že stavebná produkcia sa oživuje a máme rekordné tempo výstavby diaľnic, stavebný sektor trpí anomáliami, ktoré ohrozujú množstvo pracovných miest. Vláda Slovenskej republiky jasne pomenovala, kto za tieto rozhodnutia nesie politickú zodpovednosť, a tak isto vydala plnú podporu tomu, aby sa skúmala aj trestnoprávna zodpovednosť manažmentov spoločností, ktoré podpisovali zmluvy, pri ktorých museli vedieť, že ich nedokážu realizovať bez toho, aby poškodili svojich veriteľov. Vláda Slovenskej republiky jasne a podrobne zanalyzovala príčiny súčasného stavu a je jednoznačné, že absolútna väčšina dnes problémových pohľadávok vznikla v roku 2011, resp. v čase, keď bol podpredsedom vlády a ministrom dopravy súčasný podpredseda Národnej rady Slovenskej republiky pán Figeľ. Bolo to práve vedenie ministerstva dopravy počas vlády Ivety Radičovej (ruch v sále), ktoré v mene marketingových sloganov o lacných diaľniciach umelo tlačilo nadol ceny stavieb a podpísalo zmluvy, podľa ktorých sa mali diaľnice stavať za menej ako polovicu toho, čo vyplývalo zo štátnych expertíz. Aj keď som ja v tom čase nebol vo verejnom živote, je nespochybniteľné, že to bola práve politická strana SMER – sociálna demokracia, ktorá upozorňovala, že na takéto konanie vtedajšej vlády nakoniec doplatia dodávatelia. Mimochodom, na problémy, ktoré spôsobia nereálne ceny diaľnic, ministra Figeľa v tom čase medzi inými upozorňoval aj riaditeľ Slovenskej správy ciest za KDH a člen KDH Pavel Pavlásek. Citujem: „Viacerým menším firmám, ktoré sa podieľajú na výstavbe diaľnic, hrozí krach. Ako obstarávateľa Slovenskú správu ciest kontaktovali mnohí subdodávatelia, že nedostanú zaplatené, pretože vysúťažené ceny sú príliš nízke.“ Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, mohol by som ešte dlho hovoriť o chybách z minulosti, no rád by som upriamil skôr pozornosť na riešenia, ktoré vláda Slovenskej republiky ponúka. Preto len veľmi krátko zdôrazním tri fakty. Po prvé, zákon, na základe ktorého dnes veritelia, živnostníci, malé eseročky a akciové spoločnosti prichádzajú o peniaze za svoju riadne vykonanú prácu, prijala v roku 2005 vláda Mikuláša Dzurindu. Absolútna väčšina, po druhé, zmluvných vzťahov, ktoré sú príčinou dnešných problémov, vznikla za pôsobenia pána Figeľa na poste ministra dopravy vo vláde Ivety Radičovej a sú priamym dôsledkom presadzovania kultúry podvodu v oblasti stavebných zákaziek. Po tretie, návrh zákona a ďalšie riešenia, ktoré tieto nespravodlivosti zmierňujú, a najmä vracajú poškodených veriteľov opäť do hry, ponúka vláda Slovenskej republiky dnes. Rád by som zdôraznil, že súčasná vláda tento problém neobjavila ani v tomto období a väčšinu z dnes predstavovaných systémových riešení na ochranu veriteľov a podporu zodpovedného podnikania už vláda predložila do Národnej rady Slovenskej republiky ešte minulý rok. Žiaľ, návrh zákona vrátil Národnej rade prezident Slovenskej republiky a na prelomenie jeho veta následne chýbal jediný hlas. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, dnes máme možnosť systémovo napraviť mnohé nedostatky obchodného a insolvenčného práva, podporiť princípy férového podnikania a zmierniť niektoré krivdy, ktoré vznikli v súvislosti s reštrukturalizáciami. Dovoľte mi preto, aby som v stručnosti priblížil niekoľko najdôležitejších opatrení z materiálu, ktorým sa dnes vláda Slovenskej republiky uchádza o vašu podporu. Predložená novela ustanoví, že ak sa nezabezpečeným veriteľom v reštrukturalizácii ponúkne uspokojenie ich pohľadávky len na 15 %, tak zostatok ich pohľadávky neprepadne, ale 40 % pohľadávky si budú môcť uspokojiť na úkor ziskov a iných príjmov reštrukturalizovaných firiem. Štyridsať percent preto, lebo analýza uskutočnených reštrukturalizácií hovorí, že priemerná hodnota uspokojenia pohľadávok v reštrukturalizáciách je okolo 30 až 45 percent. Preto 40 % je o niečo výhodnejší pomer, ako je štandardné uspokojenie pohľadávok. Súčasne štátna Slovenská záručná a rozvojová banka ponúkne neuspokojeným veriteľom okamžité odkúpenie ich pohľadávok, ktoré majú predovšetkým v medializovanej reštrukturalizácii Váhostavu, v hodnote 40 % ich pohľadávky. To znamená, že veritelia nebudú musieť 4 až 5 rokov vymáhať svojich 15 % a ešte neskôr podľa nového zákona 40 % pohľadávky, ale v pomerne krátkom čase sa môžu dostať k 40 % pohľadávky naraz. Tento spôsob pomôže poškodeným malým veriteľom, ale nie na úkor daňových poplatníkov, ale zo zdrojov bánk. Na tento účel budú použité zdroje, ktoré banky v podobe mimoriadneho bankového odvodu odvádzajú do štátnych finančných aktív. Súčasne bude vytvorený fond pre ďalšie reštrukturalizované firmy, do ktorého štát požičia svoje peniaze a do ktorého budú prispievať firmy zúčastňujúce sa veľkých verejných obstarávaní v podobe určitého percenta z výnosu, a tento fond bude riešiť potenciálne nespravodlivosti, ktoré sa pri reštrukturalizácii môžu objaviť. Dôležité je, že cez štátnu rozvojovú banku nebudú riešení veritelia, ktorí majú formu schránkovej firmy. Novela tak isto zabezpečí, že reštrukturalizovaná firma nebude môcť svojim majiteľom vyplatiť zisky skôr, ako uspokoja podlžnosti voči nezabezpečeným veriteľom aspoň do výšky 40 % ich pohľadávok. Novelizáciou zákona o verejnom obstarávaní budú firmy v reštrukturalizácii vylúčené z verejných obstarávaní počas doby reštrukturalizácie. Tak isto novela zavedie register diskvalifikácií, kde budú uvedení manažéri, ktorí porušili svoje základné povinnosti a poškodili veriteľov. Sprísnená bude aj regulácia procesu úpadku firmy. Hroziaci úpadok budú musieť majitelia firmy riešiť najmä zvýšením základného imania. V stave, kedy má firma nedostatok kapitálu, bude zakázané, aby si spoločníci vyplácali zisk či uprednostňovali uspokojenie svojich pohľadávok. Pred vyplatením zisku bude štatutár povinný preveriť vždy aj to, či v dôsledku jeho vyplatenia majiteľom firmy nebude ohrozené zaplatenie faktúr veriteľom. Zavádzajú sa aj prísne postihy pri umelom odďaľovaní riešenia úpadku firmy. Riešené bude aj vylúčenie správcu reštrukturalizácie bez skúseností. Pri reštrukturalizácii dlžníka, ktorý má viac ako 50 zamestnancov alebo obrat viac ako 10 miliónov eur, bude zo zákona vylúčený správca, ktorý je v príslušnom zozname zapísaný kratšie ako 5 rokov. Rovnako zavádzame pre veriteľov s neuspokojenými pohľadávkami možnosť uhradiť DPH až do marca 2016 bez toho, aby im boli účtované penále za meškanie. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, som presvedčený o tom, že predložená novela nielen systémovo rieši mnohé aktuálne problémy obchodného a insolvenčného práva, ale zároveň ponúka realistické riešenie pre poškodených veriteľov v intenciách ústavy. Návrh zákona zároveň poskytne náležitú ochranu ústavou garantovaného práva vlastniť majetok a slobodne podnikať. Tak isto prispeje k zamedzeniu vzniku značných hospodárskych škôd, ktoré štátu môžu hroziť najmä v rámci procesu verejného obstarávania pri projektoch financovaných zo štátneho rozpočtu aj zo štrukturálnych fondov. Preto súčasne navrhujem, aby sa o vládnom návrhu zákona uskutočnilo skrátené legislatívne konanie, a prosím o podporu uvedeného návrhu. Uvedenej požiadavke na urýchlené prijatie zákona zodpovedá aj účinnosť navrhovanej úpravy. Navrhuje sa, aby zákon nadobudol účinnosť okamžite, to jest dňom jeho vyhlásenia v Zbierke zákonov Slovenskej republiky. Oddialená účinnosť k 1. januáru 2016 sa týka len tých častí zákona, ktorých úspešná implementácia v praxi vyžaduje prípravu ako na strane podnikateľského sektora, tak aj na strane štátnych orgánov. Konkrétne mám na mysli krízu spoločnosti a register diskvalifikácií. Čiže dovoľte mi na základe uvedených skutočností v zmysle § 89 ods. 1 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady navrhnúť Národnej rade Slovenskej republiky, aby sa vzhľadom na to, že hrozia značné hospodárske škody, uzniesla na skrátenom legislatívnom konaní o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 513/1991 Obchodný zákonník v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony. Ďakujem pekne za pozornosť.