Pálffy, Ján, podpredseda Správnej rady Ústavu pamäti národa (2018-06-22):
Ďakujem pekne. Vážený podpredseda, vážený predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, dovoľte mi, aby som v zmysle ustanovení zákona o pamäti národa v mene Ústavu pamäti národa predložil Výročnú správu o činnosti ÚPN za rok 2017. Výročnú správu vypracovala Správna rada ÚPN, ktorá ju v Dozornej rade ústavu prerokovala 27. apríla 2018. Rok 2017 bol pre Ústav pamäti národa rokom zmien. 
27. októbra vstúpila do platnosti novela zákona o pamäti národa, ktorá preniesla výkon kompetencií štatutára na Správnu radu ÚPN ako kolektívny orgán, čím došlo k posilneniu demokratických prvkov v riadiacich procesoch na ústave. Novela zákona taktiež preniesla právomoc voliť a odvolávať predsedu Správnej rady ÚPN z spôsobnosti Národnej rady Slovenskej republiky do pôsobnosti Správnej rady ÚPN. Na čele ústavu nastala zmena po tom, čo sa k 
1. novembru 2017 funkcie predsedu Správnej rady ÚPN vzdal Dr. Ondrej Krajňák. V zmysle zákona o pamäti národa a na základe poverenia Správnej rady riadenie ústavu prevzala podpredsedníčka Správnej rady Dr. Andrea Kluknavská. Novelou zákona o pamäti národa taktiež zanikol Výbor ÚPN, ktorý dovtedy plnil úlohy výkonného orgánu ústavu. Vážené dámy, vážení páni, dovoľte mi, aby som teraz konkrétnejšie priblížil výsledky práce Ústavu pamäti národa za rok 2017. Medzi ťažiskové zložky ústavu patrí archív ÚPN, ktorý eviduje, zhromažďuje, sprístupňuje, zverejňuje, spravuje a využíva dokumenty bezpečnostných orgánov vytvorené v období od 18. apríla 1939 do 31. decembra 1989. V správe archívu Ústavu pamäti národa je v súčasnosti 638 archívnych fondov a zbierok. Popri inventarizácií a usporadúvaní materiálov archívnych fondov a rozširovanie archívneho informačného systému zamestnanci archívu na štúdium pre 153 bádateľov pripravili viac ako 800-tisíc strán archívnych dokumentov. Pri tejto príležitosti by som si dovolil aj podotknúť skutočnosť, že archív Ústavu pamäti národa patrí medzi najnavštevovanejšie archívy v systéme archívov Slovenskej republiky. ÚPN aj v roku 2017 poskytoval štátnym inštitúciám, ako sú Národný bezpečnostný úrad, Slovenská informačná služba alebo ministerstvo obrany Slovenskej republiky, podklady na plnenie zákonom stanovených úloh. V minulom roku takto vybavil celkovo 1 481 žiadostí. Pokračovalo sa taktiež v digitalizácií papierových a mikrofišových dokumentov, či už z archívu ÚPN, alebo z iných archívov zo Slovenska. Minulý rok bolo celkovo zdigitalizovaných viac 190-tisíc strán dokumentov. Do digitálneho archívu ÚPN a následne aj do príslušných databáz a evidencií pribudlo vyše 1 600 zdigitalizovaných jednotiek. Ústav pamäti národa na základe písomnej žiadosti sprístupňuje žiadateľom dokumenty po bývalých bezpečnostných zložkách štátu. V roku 2017 ústav pripravil a 62 žiadateľom sprístupnil celkovo 8 315 strán dokumentov. V rámci svojej vedeckovýskumnej činnosti ÚPN plnil výskumné a publikačné úlohy v šiestich tematických okruhoch. Počas roka 2017 sa ÚPN podieľal na organizovaní šiestich konferencií a seminárov. Za všetky spomeňme aspoň diskusné fórum „Deň samizdatu“, ktoré sa konalo v Bratislave 12. októbra, a medzinárodnú vedeckú konferenciu organizovanú pri príležitosti 30. výročia vydania publikácie „Bratislava nahlas“, ktorá bola prvým podujatím tohto druhu zameraným na historickú a pamäťovú analýzu aktivít ochranárskeho hnutia na Slovensku v 80. rokoch. V rámci edičnej činnosti sa Ústav pamäti národa podieľal na vydaní celkovo 8 publikácií. V roku 2017 vyšli taktiež štyri čísla časopisu „Pamäť národa“. Medzi najvýznamnejšie výstupy ústavu v oblasti vedeckého výskumu možno zaradiť vydanie vedeckej monografie „Prvý slovenský parlament, snem Slovenskej republiky a jeho legislatívna činnosť“. Táto monografia je historicko-právnym pohľadom na úlohu i postavenie zákonodarného orgánu v rokoch 1939 až 1945. ÚPN taktiež pokračoval v rekonštrukcii útvarov Štátnej bezpečnosti na Slovensku. V roku 2017 boli spracované útvary pasov a víz v Západoslovenskom, v Stredoslovenskom a Východoslovenskom kraji, ktoré na Slovensku pôsobili v rokoch 1966 až 1989. Taktiež sa pokračovalo v rekonštrukcií zväzkovej agendy Prvej správy Zboru národnej bezpečnosti a na databáze odsúdených za trestný čin tzv. nedovoleného opustenia republiky. ÚPN v roku 2017 pokračoval v spracovaní, prepise a konsolidovaní údajov z registračných protokolov operatívnych zväzkov Správy kontrarozviedky v Bratislave a teritoriálnych útvarov Štátnej bezpečnosti na Slovensku, ako aj v spracovaní registra súdne rehabilitovaných osôb. V rámci projektu s názvom „Lepšie neskoro ako nikdy“ ústav participuje na spracovaní archívnych záznamov a údajov z moskovských archívov, ktoré sa týkajú občanov Slovenska odvlečených do Sovietskeho zväzu po 2. svetovej vojne. ÚPN v roku 2017 priznal štatút účastníka protikomunistického odboja 47 osobám, z toho 17 in memoriam. Postavenie veterána protikomunistického odboja priznal 39 osobám, pričom v 14 prípadoch išlo o postavenie veterána protikomunistického odboja in memoriam. Aj v minulom roku ústav náležitú pozornosť venoval popularizačným a osvetovým aktivitám. Predovšetkým v podobe prednášok na stredných a vysokých školách. Taktiež sa venoval vzdelávacím letákom pre študentov a organizovaniu diskusných podujatí. Ťažiskovým projektom ústavu v tejto oblasti je aj naďalej „Festival slobody“, multižánrové podujatie, ktoré pripomína a analyzuje obdobie neslobody na Slovensku v rokoch 1939 až 1989. ÚPN pokračoval aj v cykle diskusných večerov pre verejnosť. V roku 2017 bolo zorganizovaných 9 diskusií v Bratislave a 7 v Banskej Bystrici. Z ďalších podujatí pre verejnosť spomeňme „Dni otvorených dverí ÚPN“, ktoré sa uskutočnili v máji 2017 a osadenie pamätnej tabule v Petržalke na pamiatku maďarských Židov. V rámci zaznamenávania výpovedí svedkov z obdobia neslobody zamestnanci ÚPN nakrútili a nahrali a následne do audiovizuálneho fondu uložili 36 svedectiev pamätníkov. Do webovej prezentácie s názvom „Svedkovia z obdobia neslobody“ pribudlo 11 svedectiev. V rámci digitalizácie kultúrneho dedičstva sa zdigitalizovalo 100 svedeckých výpovedí, ktoré zamestnanci ÚPN opatrili príslušným podpisom. V roku 2017 pokračovali aj prípravné práce na dlhometrážnom dokumentárnom filme o slovenskom disente, ktorý mapuje aktivity kresťanského disentu na Slovensku. Ústav pokračoval aj v spolupráci s nadnárodnými, ako aj národnými pamäťovými inštitúciami v zahraničí. Predstavitelia ústavu sa v júni zúčastnili 6. sympózia pamäťových inštitúcií organizovaného v Bruseli Európskou sieťou Pamäť a Solidarita, ktoré sa venovalo téme násilia v dejinách. V decembri 2017 sa zástupcovia ÚPN zúčastnili aj na dvoch podujatiach organizovaných Európskou sieťou úradov spravujúcich písomnosti tajnej polície. 4. decembra sa v Bukurešti uskutočnilo výročné stretnutie, na ktorom účastníci podujatia prejavili záujem prehĺbiť vzájomnú spoluprácu, ktorá by mala vyústiť do intenzívnejšej výmeny vedeckých poznatkov medzi inštitúciami a zorganizovaním viacerých spoločných podujatí vrátane vedeckých konferencií. Druhé podujatie sa konalo v Budapešti 7. decembra 2017 a malo podobu workshopu, ktorého cieľom bola diskusia o možnostiach využitia materiálov uložených v archívoch bývalých tajných polícií vo výchovno-vzdelávacom procese. Počas roka 2017 bol ústav účastníkom konania v sedemnástich súdnych sporoch. Väčšiu časť tvorili žaloby na ochranu osobnosti, v ktorých sa žalobcovia domáhali určenia, že sú neoprávnene evidovaní v registračných protokoloch. Za prelomový v tejto veci považujeme nález Ústavného súdu Slovenskej republiky, ktorý skonštatoval, že Ústav pamäti národa nie je pasívne vecne legitimovaný, a teda nie je pôvodcom zásahu do práva na ochranu osobnosti, keď mu zverejnenie prepisu evidencií bývalej Štátnej bezpečnosti ukladá zákon o pamäti národa. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, v roku 2017 Ústav pamäti národa plnil úlohy, ktoré mu ukladá zákon o pamäti národa, a to aj napriek napätiu medzi bývalým predsedom Správnej rady a ostatnými orgánmi ústavu, ako aj skutočnosti, že ani po takmer pätnástich rokoch od vzniku ústavu nedošlo k naplneniu ustanovenia zákona, podľa ktorého má Ústav pamäti národa dostať k dispozícii od štátu vlastnú budovu. Ústav tak aj naďalej sídli na dvoch miestach, v prenajatých a vypožičaných priestoroch, čo sťažuje jeho činnosť. Pracovníci ÚPN pokračovali v napĺňaní plánovaných projektov i v rozvíjaní nových aktivít. Venovali sa vedeckému výskumu, vytváraniu evidencií, dokumentácii činnosti Štátnej bezpečnosti, sprístupňovaniu dokumentov, spracovaniu archívnych fondov, poskytovaniu informácií štátnym orgánom, vzdelávacím a popularizačným aktivitám. A práve vďaka osobnému zápalu a vysokému pracovnému nasadeniu mnohých zamestnancov možno činnosť Ústavu pamäti národa za rok 2017 hodnotiť ako úspešnú. Ďakujem vám za pozornosť.