Holý, Štefan, podpredseda vlády SR (2021-11-03):
Vážený pán predseda, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, vláda Slovenskej republiky odmieta návrh na vyslovenie nedôvery ministrovi práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej Milanovi Krajniakovi ako celok. K jednotlivým dôvodom uvádzaným v návrhu predkladá vláda Slovenskej republiky nasledovné stanovisko. Vláda Slovenskej republiky má od začiatku pandémie na zreteli ako jeden z najdôležitejších cieľov na udržanie zdravej ekonomiky ochranu pracovných miest a podporu zamestnanosti občanov Slovenskej republiky. Jedným z najväčších programov, ktorými vláda Slovenskej republiky pomáha ľuďom postihnutým dôsledkami pandémie COVID-19, je projekt s názvom Prvá pomoc z rezortu práce, sociálnych vecí a rodiny. Za uplynulý rok a pol boli z tohto projektu vyplatené viac ako 2 mld. eur na podporu podnikateľov a živnostníkov a na ochranu pracovných miest. Práve táto adresná a rýchla finančná pomoc bola dôvodom, prečo sa niektoré firmy aj napriek sťaženým podmienkam rozhodli nielen neznižovať počty pracovných miest, ale, naopak, vytvorili na Slovensku mnoho ďalších pracovných príležitostí. Okrem tohto projektu spustil rezort práce, sociálnych vecí a rodiny viaceré projekty zamerané najmä na zlepšovanie podmienok zamestnávania mladých ľudí. Vďaka týmto a mnohým ďalším opatreniam bola miera nezamestnanosti v septembri 2021 na najnižšej úrovni od mája 2020, čo dokazuje, že politika vlády Slovenskej republiky v oblasti udržania zamestnanosti prináša pozitívne výsledky. Vo svojom návrhu poukazuje skupina poslancov na aktuálne živú kauzu defraudácie finančných prostriedkov zo štátnej pomoci, ktorá bola podľa nich spôsobená zanedbaním systému kontroly. Bol to práve správne nastavený systém spätnej kontroly, ktorý tieto podvodné aktivity odhalil a zastavil ich, aby nebolo možné v tejto činnosti pokračovať. Súčasťou takto nastaveného systému kontroly je, samozrejme, aj preverovanie zásadných údajov v čestných vyhláseniach žiadateľov, o čom boli informovaní aj členovia Výboru Národnej rady Slovenskej republiky pre sociálne veci. Ak teda skupina poslancov vo svojom návrhu tvrdí, že sa tieto údaje nepreverovali, opak je pravdou. Odvolávanie sa v tejto veci na závery kontroly národného (Najvyššieho, pozn. red.) kontrolného úradu Slovenskej republiky možno považovať tiež za irelevantné. Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny má a vždy malo riadne nastavené procesy riadenia rizík, a to najmä v oblasti rizík, ktoré sa týkajú poskytovania finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu, ako aj zdrojov EÚ. Napríklad práve v oblasti financovania z európskych štrukturálnych a investičných fondov existujú prísne samostatné kontrolné mechanizmy ako na úrovni prijímateľov nenávratných finančných príspevkov, tak aj Úradu vládneho auditu a Európskej komisie, ktoré nie sú v záverečnom príspevku, tak aj úradu vládneho, ktoré nie sú v záverečnom dokumente zo strany národného (Najvyššieho, pozn. red.) kontrolného úradu Slovenskej republiky spochybňované. Na Ministerstve práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky boli okrem kontroly národného (Najvyššieho, pozn. red.) kontrolného úradu Slovenskej republiky vykonané aj kontroly Ministerstva financií Slovenskej republiky, Úradu vládneho auditu či Európskej komisie, ktoré taký záver ako národný (Najvyšší, pozn. red.) kontrolný úrad Slovenskej republiky nevyslovil. Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny, resp. Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny konalo okamžite a celú záležitosť postúpilo formou trestného oznámenia orgánom činným v trestnom konaní. Vyšetrovateľ zároveň vzniesol požiadavku, aby štátne inštitúcie o prebiehajúcom vyšetrovaní neinformovali verejnosť, aby sa tak predišlo mareniu vyšetrovania. Zároveň boli obe inštitúcie plne súčinné a poskytli vyšetrovateľovi všetky relevantné a dostupné informácie a podklady, ktoré mali k dispozícii, čím jednoznačne deklarovali eminentný záujem o rýchle vyšetrenie trestného činu a vyvodenie konkrétnej zodpovednosti. Je namieste vyzdvihnúť prácu 7 500 poctivých a obetavých zamestnancov úradov práce, sociálnych vecí a rodiny, ktorí svoju prácu berú ako poslanie a počas dlhých mesiacov pracovali častokrát nad rámec svojich povinností, na úkor svojich rodín a voľného času, aby boli finančné prostriedky poskytnuté všetkým, ktorí ich potrebovali, čo možno najrýchlejšie. Štyria zamestnanci, voči ktorým je dôvodné podozrenie, že spáchali trestný čin, už na dotknutom úrade práce, sociálnych vecí a rodiny nepracujú a orgány činné v trestnom konaní pokračujú vo vyšetrovaní. Ďalej vo svojom návrhu skupina poslancov uvádza, že reálne kroky Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky sú v zásadnom rozpore s Programovým vyhlásením vlády Slovenskej republiky. Od marca 2020 sa rezortu práce, sociálnych vecí a rodiny podarilo presadiť mnohé sociálne opatrenia, ako napríklad zvýšenie príspevkov pre zaradenie krízovej intervencie či pobytové ambulantné zariadenia sociálnych služieb, zvýšenie príspevku na opatrovanie a príspevku na osobitnú asistenciu, zvýšenie príspevku na obedy pre deti, zrušenie doplatkov za lieky, vyplatenie jednorazových príspevkov na deti, odstránenie diskriminácie pri výpočte dôchodkov pre ženy narodené v rokoch ´57 až ´65, zavedenie tehotenského príspevku, SOS dotácie a dotácie na podporu rodiny a mnohé ďalšie. Taktiež boli vyplatené trináste dôchodky, a to v najvyššej celkovej sume v histórii Slovenska. V neposlednom rade pomohla vláda Slovenskej republiky ochrániť ľudí ohrozených exekúciami, a to tak, že exekútor môže v priemere zrážať len polovicu sumy, ktorú mohol z príjmu zrážať doteraz. Zároveň rezort práce, sociálnych vecí a rodiny vytvoril a zavádza do praxe jeden z najdôležitejších legislatívnych materiálov, ktoré slúžia na ochranu pracovných miest, a to zákon o podpore v čase skrátenej práce a o zmene a doplnení niektorých zákonov, tzv. trvalý kurzarbeit. Vo svojom návrhu skupina poslancov spochybňuje tiež plánované legislatívne zmeny v dôchodkovom systéme, najmä prvok rodičovského bonusu. Zavedenie rodičovského bonusu spôsobí zvýšenie dôchodkov u ľudí, ktorí vychovali pracujúce deti a zabezpečujú tak stabilitu dôchodkového systému. Vláde Slovenskej republiky sa napriek zložitej pandemickej a ekonomicko-sociálnej situácii podarilo nielen zachovať sociálny dialóg, ale ho aj rozšíriť. Od nástupu novej vládnej koalície v marci 2020 bolo pod vedením ministra Krajniaka ako predsedu celkovo zrealizovaných deväť riadnych plenárnych zasadnutí a tri mimoriadne plenárne zasadnutia Hospodárskej a sociálnej rady Slovenskej republiky. Pravidelných plenárnych zasadnutí Hospodárskej a sociálnej rady Slovenskej republiky sa naďalej aktívne zúčastňujú okrem zástupcov vlády aj zástupcovia zamestnávateľov, Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky, Republiková únia zamestnávateľov, Asociácia priemyselných zväzov a dopravy, Združenie miest a obcí Slovenska, zástupcovia zamestnancov, Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky a od roku 2021 aj nový člen tripartity Spoločné odbory Slovenska. Možno teda konštatovať, že sociálny dialóg v Slovenskej republike funguje na vysokej profesionálnej a odbornej úrovni. O kvalite sociálneho dialógu svedčí aj fakt, že sa podarilo nájsť zhodu aj v takých zložitých a strategických zákonoch, ako je napríklad zákon o podpore v čase skrátenej práce a o zmene a doplnení niektorých zákonov, tzv. trvalý kurzarbeit. Vláda Slovenskej republiky plánuje vo vedení konštruktívneho sociálneho dialógu pokračovať aj naďalej, keďže ho považuje za overenú formu nastoľovania celospoločenskej diskusie o najzávažnejších ekonomických a celospoločenských otázkach. Vláda Slovenskej republiky tiež považuje za úspech, že sa napriek nepriaznivej situácii, v ktorej sa slovenská ekonomika ocitla z dôvodu pandémie COVID-19, podarilo zvýšiť minimálnu mzdu z úrovne 580 eur v roku 2020 na úroveň 646 eur pre rok 2022, čo predstavuje zvýšenie minimálnej mzdy o viac ako 10 %. Podľa Štatistického úradu Slovenskej republiky sa priemerná nominálna mesačná mzda medziročne zvýšila o 10,5 % na 1 202 euro, pričom vyšší nárast bol naposledy dosiahnutý v IV. štvrťroku 2004. Taktiež reálna mzda po zohľadnení miery inflácie medziročne vzrástla, a to o 8,1 %. To znamená, že mzdy v slovenskom hospodárstve stúpajú aj napriek zložitej pandemickej, ekonomickej a sociálnej situácii, z čoho opäť možno odvodiť záver, že vláda Slovenskej republiky aj počas pandémie dokázala zabezpečovať rast príjmov pre drvivú väčšinu obyvateľov Slovenska. S uvedením, s poukazom na uvedené skutočnosti vláda Slovenskej republiky nesúhlasí s návrhom skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky na vyslovenie nedôvery členovi vlády Slovenskej republiky Milanovi Krajniakovi, poverenému riadením ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky.