Ostrožlík, Viliam, viceguvernér Národnej banky Slovenska (2010-09-08):
Ďakujem pekne. Dobrý deň. Vážený pán podpredseda Národnej rady Slovenskej republiky, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, vážení hostia, dovoľte, aby som uviedol správu v tlači 19. Stabilita slovenského finančného sektora bola v roku 2009 poznačená prebiehajúcou globálnou finančnou a hospodárskou krízou. Tá sa začala prejavovať na finančnom trhu ešte v roku 2008, pričom v roku 2009 už mala viac charakter hospodárskej krízy. Dôvodov pre krízový vývoj bolo viacero. Za primárne možno označiť kumuláciu globálnych nerovnováh a následnú stratu dôvery na zahraničných finančných trhoch. Kríza poukázala aj na určité štrukturálne problémy, ktorým budú ekonomiky a finančné trhy čeliť v najbližších rokoch. Finančný sektor bol v roku 2009 ovplyvnený taktiež, ako je všeobecne známe, aj zavedením spoločnej európskej meny. Bankový sektor. Pre bankový sektor na Slovensku je typické úzke napojenie na domácu ekonomiku. To bolo jeho výhodou najmä v prvej fáze krízy, ktorá sa v tom čase prejavovala predovšetkým na zahraničných finančných trhoch. S postupným prenesením krízy do domácej reálnej ekonomiky začali pociťovať krízu aj domáce banky. Výrazne sa prepadla ziskovosť bánk, keď na úrovni sektora medziročne klesla o takmer 50 %. Okrem negatívneho vplyvu prebiehajúcej krízy malo hospodárenie tohto sektora, alebo na hospodárenie tohto sektora vplyv aj prijatie spoločnej meny, ktoré odstránilo hlavné kurzové riziko medzi slovenskou korunou a eurom, čím sa v bankách dosiahli nižšie devízové príjmy. Ďalším dôvodom poklesu ziskovosti bol rast nákladov na krytie úverových strát. Taktiež to bolo prepojené na hospodársku krízu. Sektor zaznamenal okrem iného aj výpadok úrokových príjmov, a to najmä v sektore podnikov a bánk. Vo všeobecnosti môžme pozitívne hodnotiť vývoj kapitálovej primeranosti, ktorá vyjadruje schopnosť bánk zvládnuť neočakávaný nárast strát z vlastných zdrojov. Viaceré banky v priebehu roka 2009 zvyšovali vlastné zdroje. Dominantným zdrojom tvorby vlastných zdrojov bol zisk vytvorený v týchto spoločnostiach v roku 2008. Čiže zisk sa nerozdeľoval formou dividend, ale zostával vo vlastných zdrojoch. Správanie sa bánk v roku 2009 možno označiť ako významne konzervatívne. Prejavilo sa to najmä pri operáciách na aktívnej strane ich bilancií. V oblasti úverovania sa banky sústredili najmä na úvery s vyššou pravdepodobnosťou návratnosti, pričom v porovnaní s predkrízovým vývojom sa zmenil pohľad bánk na samotnú návratnosť úveru. Pri financovaní podnikov sa tak banky zamerali na menej rizikové odvetvia a subjekty. Výraznou mierou sa na obmedzovaní úverovania podnikov podieľal aj pokles dopytu zo strany samotných podnikov, keďže klesol počet investičných príležitostí v tomto období. To malo vplyv na rast podielu konzervatívnejších, relatívne bezpečnejších investícií, pričom by som spomenul len to, že stúpol v bilanciách bánk podiel štátnych cenných papierov. Stabilita bankového sektora v oblasti likvidity sa potvrdila aj v roku 2009, kde z dlhodobého hľadiska je dôležité uviesť, že väčšina bánk stále pokrýva úverové aktivity veľmi stabilnými zdrojmi vkladov klientov. Sektor poisťovní. Situáciu v poistnom sektore v roku 2009 charakterizovali dva hlavné momenty. Prvým z nich je najväčší pokles technického poistného v sledovanej histórii tohto sektora, a to najmä v dôsledku nepriaznivej ekonomickej situácie. Druhým je nárast zisku oproti roku 2008, ktorý stúpol takmer o 30 %. Je to možno paradox, ale ten zisk rastu bol predovšetkým preto, pretože poisťovne vo väčšej miere a výraznejšej miere investovali na finančných trhoch a takýmto spôsobom realizovali zisk. Sektor dôchodkového sporenia. V sektore dôchodkového sporenia došlo v roku 2009 k výraznej zmene v zložení portfólií všetkých dôchodkových fondov. Dôchodkové správcovské spoločnosti v týchto fondoch znížili podiel akciovej zložky, znížili objem rizikovejších dlhopisov a uvoľnené prostriedky následne investovali do menej rizikovejších aktív, najmä pokladničných poukážok. Vzrástol taktiež podiel, dá sa povedať, bezrizikových štátnych dlhových cenných papierov, pričom tieto sa nakupovali s kratšou zostatkovou splatnosťou, aby mali jednotlivé fondy väčšiu flexibilitu. Čistá hodnota majetku vo fondoch druhého piliera dôchodkového sporenia rástla. Pozitívne možno hodnotiť, že prvýkrát od začiatku svetovej finančnej krízy sa medziročná výkonnosť vyvážených a rastových fondov dostala do kladných čísiel, pričom najvyššie zhodnotenie sporiteľom priniesli konzervatívne fondy. Sektor kolektívneho investovania. Vývoj v kolektívnom investovaní bol v I. štvrťroku ešte pod vplyvom negatívneho vývoja v roku 2008, ktorý bol najviac ovplyvnený finančnou krízou. Pre toto obdobie boli typické vysoké prepady cien aktív a zvýšený objem redemácií. V ďalšom období v roku 2009 sa spolu s rastom akciových trhov, ktoré ako prvé indikujú zlepšenie očakávaného ekonomického vývoja a stabilizácie cien ďalších aktív, postupne zvyšoval záujem investorov o investovanie do podielových fondov. V tomto období začalo dochádzať k stabilizácii kolektívneho investovania. Rast čistých predajov podporili aj nízke úrokové sadzby na vkladoch v bankách, ktoré sú hlavnou alternatívou pre investorov podielových fondov. Ďakujem veľmi pekne za pozornosť. Toľko, pán podpredseda Národnej rady.