I. Šulaj, poslanec: (2005-05-25):
Keď som si prečítal tento materiál, tak ja osobne som si myslel, že to je len úvod a niekde sa stratil asi obsah. Hovoriť o 100 mld. korún v aktívach na štyroch stranách, o 43 mld. korún vlastného imania, teraz hovorím aj o Železničnej spoločnosti, a. s., aj o Železniciach Slovenskej republiky, a neprerokúvať to koncepčne, zodpovedne, to sa mi podľa môjho názoru zdá dosť také zvláštne. Predtým, než sa budem vyjadrovať ku koncepcii tohto materiálu a budem dávať určité konkrétne otázky, dovoľte mi, aby som v niektorých veciach sa špecificky opýtal jeho tvorcov na materiál, ktorý bol na štyroch stranách zhotovený a ktorý nám bol predložený. Tento dokument hovorí o tom, že proces prípravy detailného postupu, o prvých výsledkoch ktorého je vláda Slovenskej republiky informovaná prostredníctvom tohto materiálu, pripravovali odborníci. To je dobré, že sme si zavolali odborníkov na to, aby sme vedeli posúdiť, ako ďalej v rámci Železničnej spoločnosti, a. s. Následne na strane 2 sú definované následné myšlienky: „Zmyslom privatizácie je zníženie úlohy a zodpovednosti štátu v riadení a činnosti privatizovanej spoločnosti.“ Veď my chceme predať 100 % akcií, tu nehovoríme o znížení úlohy štátu v riadení, ale o jej úplnom odstránení, pretože podľa môjho názoru v takejto akciovej spoločnosti platí Obchodný zákonník. A asi všetci veľmi dobre viete, ktorí ste z podnikateľskej praxe, čo je to riadenia, kto môže vykonávať riadiace vzťahy a ako sa tieto riadiace vzťahy aplikujú. Nechcem vás poúčať, ale toto je realita. Ďalej: „Zmyslom privatizácie je aj naplnenie príjmov štátneho rozpočtu nielen jednorazovo z privatizácie.“ Vážené dámy, vážení páni, nehnevajte sa, možnože si sami zo seba robíme srandu. Pamätáte sa na štátny rozpočet roku 2003, keď sme ho museli jednorazovo zmeniť, keď sme mali schodok 60 mld. korún a následne sme ho mali 78,5 mld.? Z akého to bolo dôvodu? Pretože sme tam zahrnuli príjmy z privatizácie podnikov, ktoré nevstupujú do príjmov štátneho rozpočtu? Veď je to len zmena aktív. Máme účasť štátu a následne sa tá účasť štátu predá a zmení sa na peniaze. To je len politika v štátnych finančných aktívach. Takže ak chceme toto riešiť v rámci privatizácie, neviem, možnože to budeme riešiť nejakým netradičným spôsobom. Predpokladám, že to robili samí odborníci a analytici tak, ako v podstate táto koncepcia to predpokladá. Následne tento materiál hovorí, že ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií odporúča privatizáciu 100 % majetkovej účasti štátu na podnikaní Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a. s., metódou priameho predaja vopred určenému záujemcovi, a to aj z toho dôvodu, že vznikne konkurenčné prostredie. Veď, pre živého boha, ale to konkurenčné prostredie už tu je, už tu môžu aj na našich dráhach podnikať aj iní prepravcovia. Takže, prosím vás, nenachádzajme to v budúcnosti, čo sa už v súčasnosti realizuje. Teraz mi dovoľte zopár poznámok majetkového a finančného charakteru, ktoré súvisia vlastne s koncepciou Železníc a s ďalším rozvojom Železníc ako takých alebo Železničnej spoločnosti. Hovoril som o tom, že sa bavíme o 100 mld. korún aktív. Železnice Slovenskej republiky k 31. 12. vykazujú aktíva 61 mld. korún, Železničná spoločnosť vykazuje 43 mld. korún aktív. Keď si to zoberiem s DPH, ktorá je najvyšší príjem v štátnom rozpočte, tá má okolo 99 mld., myslím, že príjmy sú tak okolo 250 mld. aktív. Takže bavme sa tu naozaj zodpovedne, pretože to je obrovský majetok, ktorý následne ideme podstatným spôsobom ovplyvňovať. Ak si zoberieme Železničnú spoločnosť, a. s., pretože tá sa delila od 1. 1. 2005 na dve spoločnosti, tak prídeme na to, že za rok 2003 Železničná spoločnosť dosiahla stratu mínus 4,8 mld. korún. Je to podstatná strata, je to dosť vysoká strata. A ja by som si vám dovolil zacitovať, aby sme neboli populisti, možnože niekto iný populisticky vytvoril rozbor hospodárenia Železničnej spoločnosti, a. s., za rok 2003, z príslušnej strany  4: „Železničná spoločnosť, a. s., dosiahla za rok 2003 stratu vo výške 4,8 mld. korún v porovnaní s plánom, ktorý bol 267 mil. zisku. Bol dosiahnutý hospodársky výsledok horší o 5 mld. korún.“ Pýtam sa, čo sa spravilo s tým vedením a aké sme vyvodili dôsledky. Myslím si, že 5 mld. korún zase nie je až taká malá čiastka a keď sa niekto sekne o 5 mld. korún, tak sa pýtam: Bol to odborník? Dobre sme to naplánovali? Zle sme to naplánovali? Minimálne sa nad tým ako ekonóm zastavím. A tu je povedané: „hlavne v dôsledku riešenia negatívnych dopadov delenia ŽSR na dve samostatné spoločnosti“. No comment, vytvorte si sami svoj vlastný názor. Teraz ideme zase Železničnú spoločnosť rozdeliť na dve spoločnosti. Nevzniknú ďalšie náklady? Áno, vzniknú, pretože každý ekonóm vám povie, že pokiaľ to máte v jednej spoločnosti, tak vnútropodnikové ceny sú robené na báze nákladovosti. Ak to máte v rámci dvoch spoločností, tak vám hovorí Obchodný zákonník: „Podnikanie je sústavná trvalá činnosť za účelom dosahovania zisku.“ To znamená, že aj jedna, aj druhá spoločnosť musí dosahovať zisk. Do svojej ceny si musia nabaliť aj zisk. Veď je to prirodzené.