V. Veteška, podpredseda NR SR: (2005-12-08):
J. Jaduš, poslanec: Vážený pán predsedajúci, vážené kolegyne, kolegovia, vážený pán podpredseda vlády, dovoľte mi, aby som sa v tomto svojom vystúpení venoval problematike rezortu životného prostredia. Na prvý pohľad by sa zdalo, že nárast plánovaných výdavkov rezortu na rok 2006 o 32,8 % oproti roku 2005 je absolútnym až neuveriteľne pozitívnym prelomom v prístupe vlády Slovenskej republiky ku vnímaniu potrieb problematiky rezortu životného prostredia. Z nenáležitej eufórie nás však musí vytrhnúť podrobnejšia analýza, ktorá nás môže utvrdiť len v tom, že vláda Slovenskej republiky ani v roku 2006 nebude schopná naplniť svoje záväzky voči občanom tejto krajiny a že problémy, ktoré zostali v rozpočte opomenuté, sa budú v nasledujúcom období naďalej prehlbovať a riziká z nich plynúce budú prenesené nielen na plecia budúcej vlády, pretože tento rozpočet je posledný rozpočet tejto vlády, ale aj na budúce generácie, ktorých život bude stavom v životnom prostredí priamo ovplyvňovaný. Poďme teda vecnejšie a konkrétnejšie. Hlavný podiel na náraste plánovaných rozpočtových výdavkov, a to až o 80 %, majú zdroje Európskej únie, pričom priamo úmerne k nim sú plánované domáce výdavky určené na kofinancovanie europrojektov, ktoré vzrastajú o 605,291 mil. Sk, čo prináša oproti minulému roku efekt konečného zníženia výdavkov štátneho rozpočtu na prevádzku a plnenie úloh rezortu životného prostredia o 271,874 mil. Sk oproti roku 2005. Už od septembra tohto roku som sa pokúšal v Národnej rade Slovenskej republiky o zaradenie bodu programu, ktorým je správa o využívaní eurofondov s výhľadom do konca roku 2005 so zreteľom na ich efektívne a teritoriálne využitie. Prijatie a prednesenie tejto správy v parlamente malo byť východiskom pre analýzu schopnosti Slovenskej republiky využiť zdroje poskytované našej krajine Európskou úniou. Je mi však veľmi ľúto, že pre nepochopenie väčšiny kolegov a zamietavý postoj sme si nemohli túto správu vypočuť a nemohli sme sa nad oficiálnymi údajmi poskytnutými vládou zamyslieť nad využívaním eurozdrojov v jednotlivých prierezoch rezortov. Je však zrejmé, že ani v roku 2005 nebudeme naplno schopní využiť alokované prostriedky, a je skutočne diskutabilné, nakoľko dokážeme naplniť tieto rozpočtové predpoklady v čerpaní europeňazí v roku 2006. Pritom treba pripomenúť, že hoci sú tieto prostriedky plánované v rezorte životného prostredia, samotný rezort mnohokrát nemá dosah na ich efektívne využívanie. O to musí byť závažnejšie konštatovanie, že na úkor alokovania kofinančných zdrojov došlo k zníženiu priamych výdavkov na potreby samotného rezortu, a tým aj k ohrozeniu a obmedzeniu niektorých úloh, ktoré má rezort plniť. Hoci sa budem už niekoľkýkrát opakovať, spomeniem, že ešte pred nástupom tejto vlády tá prvá vláda Mikuláša Dzurindu sa na jednom zo svojich posledných zasadnutí rozhodla vyčleniť čiastku 2 mld. Sk z privatizácie Slovenského plynárenského podniku na riešenie starých environmentálnych dlhov. Je mi veľmi ľúto, že ani v tomto dnešnom predkladanom a prerokúvanom rozpočtu sa tento predvolebný sľub nenaplnil. Staré environmentálne záťaže sú skutočnou časovanou bombou, ktorá skôr či neskôr vybuchne. A ako je zo samotnej environmentálnej praxe známe, riešenie následkov je ďaleko drahšie a náročnejšie ako samotná prevencia. Platí tisíckrát overená axióma, že čo je ekologické, to je ekonomické. Bolo by teda za hodno zistiť, aké ekonomické dôsledky majú pôsobenia rôznych háld, nezabezpečených skládok nebezpečných odpadov, toxických látok a tak ďalej a tak ďalej napr. pre oblasti zdravotníctva, pôdohospodárstva, lesníctva, hospodárstva či cestovného ruchu či v iných rezortoch. Ak má Slovenská republika obrovský potenciál napr. v rozvoji cestovného ruchu, potom práve ponúkaná kvalita prírodného prostredia, krajiny a celkove životného prostredia, ktoré sú jedným z hlavným atribútov našej ponuky, je ohrozená a skutočne vážne ohrozená výskytom starých ekologických záťaží. Aj z tejto pozície a v tejto chvíli musím konštatovať, že je pre túto spoločnosť skutočne nedoceneným darom pôsobenie rôznych dobrovoľných environmentálnych organizácií tretieho sektora, rôznych aktivistov, ktorí sa vyhľadávaniu, monitorovaniu a prípadnému likvidovaniu starých environmentálnych záťaží venujú, a to mnohokrát aj na vlastné náklady, a suplujú tak aj činnosť štátnych orgánov, čím nahrádzajú úlohy a povinnosti tohto štátu voči vlastným občanom. To je skutočne pre Slovenskú republiku nie dobrou vizitkou. Za starými environmentálnymi dlhmi je teda v rozpočte veľká nula a zároveň aj veľký otáznik, čo ďalej. Riešenie môže prísť skutočne len v podobe pochopenia významu tohto problému a vyčlenenia zdrojov na toto riešenie. Treba podotknúť, že v minulom roku, teda na rok 2005 boli vyčlenené aspoň v minimálnej čiastke prostriedky, bohužiaľ, očakávali sme, že vláda pochopí, že tento problém je potrebné riešiť aj naďalej, ale nepodarilo sa to. Už na tejto schôdzi sa bude Národná rada Slovenskej republiky zaoberať správou o situácii v regiónoch postihnutých povodňami, o škodách a prijatých opatreniach na odstránenie následkov povodní a prijatých protipovodňových opatreniach v rokoch 2004 a 2005. Samotná správa, ktorú predkladá Národnej rade premiér Mikuláš Dzurinda, hovorí na jednom mieste: „Nedostatok finančných zdrojov na odstraňovanie povodňových škôd spôsobuje výrazné zníženie objemu prác na odstraňovaní následkov povodní, čo sa stáva potenciálnym zdrojom ďalšieho nárastu škôd a možnou príčinou rozsiahleho ohrozenia majetku štátu, obcí a občanov pri ďalších povodniach.“ Je čestné povedať na druhej strane, že návrh rozpočtu na rok 2006 rieši resty za výkony, za záchranné a zabezpečovacie práce z predchádzajúcich rokov, na druhej strane je ťažké pochopiť logiku predkladateľa návrhu rozpočtu, keď na prevenciu a ochranu pred povodňami nevyčlenil znova ani jednu slovenskú korunu. Pritom podľa reálnych vedecky podložených predpokladov je do budúcnosti možné počítať so vzrastom povodňovej aktivity súvisiacej s globálnymi klimatickými zmenami. Ak škody na majetku štátu obcí a občanov Slovenskej republiky z titulu povodní len za prvých deväť mesiacov roku 2005 dosiahli takmer pol miliardy Sk, potom je skutočne nepochopiteľné, prečo sa do preventívnych opatrení rozhodla vláda neinvestovať. Ak existuje vládou prijatý Program protipovodňovej ochrany do roku 2010, potom je nutné konštatovať, že jeho naplnenie nepochopením potrieb tejto krajiny a jej občanov zo strany rezortu financií je skutočne ohrozené. Opäť je potrebné konštatovať, že prevencia je ďaleko lacnejšia ako odstraňovanie následkov. A ak svojho času sa stala hitom okrídlená fráza, kde je vôľa, tam je aj cesta, treba skutočne povedať, že ak vôľa bola deklarovaná v mnohých vládnych dokumentoch, tak cesta sa nám akosi k rozpočtu od rozpočtu práve v riešení protipovodňovej ochrany stráca. Tu treba povedať ešte jednu vec, že Štátny vodohospodársky podnik navrhuje, a v podstate je to akýsi konsenzus odborníkov, že bolo by za hodno rozmýšľať o pôžičke na riešenie protipovodňovej ochrany. Je zase len otázkou, ako a z akých zdrojov budeme schopní túto pôžičku v budúcnosti môcť splácať. Ešte aj 20 mil. Sk určených obciam na prenesený výkon štátnej správy v oblasti protipovodňovej ochrany bolo nutné riešiť krátením rozpočtu Slovenského hydrometeorologického ústavu práve v zabezpečení systému POVAPSYS, čo je protipovodňový varovný a výstražný systém. Vážené kolegyne, kolegovia, okrem ústavného práva na kvalitné životné prostredie majú občania Slovenskej republiky aj právo na ochranu majetku. Práve v súvislosti s obmedzením práv občanov a inštitúcií v oblasti využívania majetku z titulu ochrany prírody je Slovenská republika povinná poskytovať náhrady a práve na tieto náhrady znovu nevyčlenila vláda na rok 2006 pre rezort životného prostredia ani korunu. Ak túto disproporciu nevyrieši ministerstvo životného prostredia ďalším obmedzením výdavkov na iné programy a úlohy, potom Slovenská republika riskuje súdne žaloby zo strany vlastníkov pôdy a lesov, ktorí sú obmedzovaní v ekonomických aktivitách na svojom majetku. V tomto roku, teda v roku 2005 bolo alokovaných 100 mil. korún na tieto náhrady, bohužiaľ, pre rok 2006 to nebola opäť ani jedna slovenská koruna, pritom médiá aj po ekologickej katastrofe vo Vysokých Tatrách sú plné toho, ako sa vlastníci lesov dožadujú náhrad za obmedzovanie svojich ekonomických aktivít na majetku. Je len otázkou času, kedy sa tieto skupiny vlastníkov zorganizujú. A som zvedavý potom, čo bude slovenská vláda v tejto veci robiť. Na návrh vlády tento parlament prijal na minulej schôdzi uznesenie o pristúpení Slovenskej republiky do Európskej organizácie pre využívanie meteorologických satelitov EUMETSAT. Súčasťou vstupu je i zaplatenie jednorazového vstupného poplatku 35 mil. Sk. A máme tu ďalší paradox, pretože ministerstvo financií na tento účel nevyčlenilo znovu ani jednu slovenskú korunu. Posledný problém, ktorému by som sa chcel venovať, je problém vôd. Vodu každá vyspelá ekonomika chápe ako základnú strategickú surovinu. Bohužiaľ, vláda Slovenskej republiky na monitorovanie stavu vôd, kde bolo potrebné vyčleniť 100 mil. Sk, nevyčlenila ani jednu slovenskú korunu. Opäť je to pre nás absolútne nepochopiteľný prístup. Vážené kolegyne, kolegovia, nepochopenie potrieb rezortu životného prostredia je nepochopením základných potrieb tejto spoločnosti. Každé omeškanie v prevencii nám príroda mnohonásobne vráti. Zodpovednosť je však na nás, my sme zodpovední nielen prijímaním kvalitných legislatívnych noriem, ale aj zabezpečovaním zdrojov na programy, ktoré zlepšujú kvalitu životného prostredia. Preto nezabudnime, prosím, na priamy súvis medzi výdavkami a kvalitou životného prostredia a výdavkami a stavom iných rezortov. Preto vás aj prosím o podporu pozmeňujúcich návrhov, ktoré som v podstate vo svojom vystúpení už zdôvodnil. Prvý pozmeňujúci návrh. Navrhujem upraviť v § 1 odsek 6 návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2006 takto: „Rezervy štátneho rozpočtu v roku 2006 sa rozpočtujú v celkovej sume 1,395 510 mld. Sk.“ Ich rozdelenie je uvedené v prílohe č. 6. Navrhujem upraviť prílohu č. 6 k zákonu o štátnom rozpočte na rok 2006 Rezervy štátneho rozpočtu na rok 2006 tak, že v riadku Rezerva vlády bude uvedená suma 100,505 mil. Sk, v riadku spolu bude uvedená suma 1,395 510 mld. Sk. Navrhujem upraviť prílohu č. 3 k zákonu štátneho rozpočtu na rok 2006 Výdavky štátneho rozpočtu na rok 2006 tak, že v riadku kapitola ministerstva životného prostredia bude uvedená suma v stĺpci výdavky celkom 6,817 788 mld. Sk, v stĺpci výdavky spolu bez prostriedkov EÚ 2,946 891 mld. Sk, v riadku spolu bude uvedená suma v stĺpci výdavky celkom 330,239 428 mld. Sk, v stĺpci výdavky spolu bez prostriedkov EÚ 301,841 387 mld. Sk. Štvrtý bod. Navrhujem upraviť v prílohe č. 4 k zákonu o štátnom rozpočte na rok 2006 Výdavky štátneho rozpočtu na realizáciu programov na rok 2006 v časti Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky výdavky na kapitolu spolu na sumu 6,817 788 mld. Sk, v kóde programu 075 Starostlivosť o životné prostredie sumu na sumu 5,748 228 mld. Sk pre podprogram Zabezpečenie environmentálneho monitoringu 100 mil. Sk. Zdôvodnenie. Zabezpečenie realizácie monitoringu stavu vôd Slovenskej republiky je základným predpokladom na riešenie problémov, ktoré je potrebné v budúcnosti prijať pre stanovenie jasnej stratégie nakladania s touto strategickou surovinou. Návrh nezvyšuje schodok štátneho rozpočtu. Ďalší pozmeňujúci návrh k návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2006 až 2008 (tlač 1304). Navrhujem upraviť v § 1 odsek 6 návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2006 takto: „Rezervy štátneho rozpočtu sa v roku 2006 rozpočtujú v celkovej sume 1,395 510 mld. Sk.“ Ich rozdelenie je uvedené v prílohe č. 6. Navrhujem upraviť prílohu č. 6 k zákonu o štátnom rozpočte na rok 2006 Rezervy štátneho rozpočtu na rok 2006 tak, že v riadku Rezerva vlády bude uvedená suma 100,505 mil. korún, v riadku spolu bude uvedená suma 1,395 510 mld. Sk. Navrhujem upraviť prílohu č. 3 k zákonu o štátnom rozpočte na rok 2006 Výdavky štátneho rozpočtu na rok 2006 tak, že v riadku kapitola ministerstva životného prostredia bude uvedená suma v stĺpci výdavky celkom 6,817 788 mld. Sk, v stĺpci výdavky spolu bez prostriedkov EÚ 2,946 891 mld. Sk, v riadku spolu bude uvedená suma v stĺpci výdavky celkom 330,239 428 mld. korún, v stĺpci výdavky spolu bez prostriedkov EÚ 301,841 387 mld. Sk. Po štvrté. Navrhujem v prílohe č. 4 k zákonu o štátnom rozpočte na rok 2006 Výdavky štátneho rozpočtu na realizáciu programov na rok 2006 v časti ministerstva životného prostredia výdavky na kapitolu spolu upraviť na sumu 6,817 788 mld. korún pre zabezpečenie úhrad majetkovej ujmy 100 mil. Sk. (Reakcia z pléna.) Jedine, Janko, že ty by si mi prišiel pomôcť to prečítať. Pozmeňujúci návrh k návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2006 až 2008 (tlač 1304). Navrhujem upraviť v § 1 odsek 6 návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2006 takto: „Rezervy štátneho rozpočtu v roku 2006 sa rozpočtujú v celkovej sume 1,460 510 mld. korún.“ Ich rozdelenie je uvedené v prílohe č. 6. Navrhujem upraviť prílohu č. 6 k zákonu o štátnom rozpočte na rok 2006 Rezervy štátneho rozpočtu na rok 2006 tak, že v riadku Rezerva vlády bude uvedená suma 165,505 mil. Sk, v riadku spolu bude uvedená suma 1,460 510 mld. Sk. Navrhujem upraviť prílohu č. 3 k zákonu o štátnom rozpočte na rok 2006 Výdavky štátneho rozpočtu na rok 2006 tak, že v riadku kapitola ministerstva životného prostredia bude uvedená suma v stĺpci výdavky celkom 6,752 788 mld. korún, v stĺpci výdavky spolu bez prostriedkov EÚ 2,881 891 mld. korún, v riadku spolu bude uvedená suma 330,174 428 mld. korún, v stĺpci výdavky spolu bez prostriedkov EÚ 301,776 387 mld. korún. Zákon o štátnom rozpočte na rok 2006. Navrhujem upraviť výdavky štátneho rozpočtu na realizáciu programu na rok 2006 v časti Ministerstva životného prostredia SR, výdavky na kapitolu na sumu 6,752 788 mld. Sk pre zabezpečenie jednorazovej úhrady vstupného poplatku pre EUMETSAT 35 mil. Sk. Zdôvodnenie. Na návrh vlády prijala NR SR uznesenie o pristúpení Slovenskej republiky do Európskej organizácie pre využívanie meteorologických satelitov (EUMETSAT) je potrebné uhradiť jednorazový poplatok vo výške 35 mil. Sk. Návrh nezvyšuje schodok štátneho rozpočtu podobne ako predchádzajúce. Ďalší pozmeňujúci návrh k návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2006 až 2008. Navrhujem upraviť v § 1 odsek 6 návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2006 takto: „Rezervy štátneho rozpočtu v roku 2006 sú rozpočtované v celkovej sume 1,395 510 mld. korún.“ Ich rozdelenie je uvedené v prílohe č. 6. Navrhujem upraviť prílohu č. 6 k zákonu o štátnom rozpočte na rok 2006 Rezervy štátneho rozpočtu na rok 2006 tak, že v riadku Rezerva vlády bude uvedená suma 100,505 mil. korún, v riadku spolu bude uvedená suma 1,395 510 mld. korún. Navrhujem upraviť prílohu č. 3 k zákonu o štátnom rozpočte na rok 2006 Výdavky štátneho rozpočtu na rok 2006 tak, že v riadku kapitola ministerstva životného prostredia bude uvedená suma v stĺpci výdavky celkom 6,817 788 mld. korún, v stĺpci výdavky spolu bez prostriedkov EÚ 2,946 891 mld. korún, v riadku spolu bude uvedená suma v stĺpci výdavky celkom 330,239 428 mld. Sk, v stĺpci výdavky spolu bez prostriedkov EÚ 301,841 387 mld. Sk. Navrhujem upraviť v prílohe č. 4 zákona o štátnom rozpočte v časti ministerstva životného prostredia výdavky za kapitolu na sumu 6,817 788 mld. korún, v kóde programu 075 Starostlivosť o životné prostredie sumu na sumu 5,748 228 mld. korún pre zabezpečenie programu Zabezpečenie protipovodňovej ochrany 100 mil. Sk. Zdôvodnenie. Zabezpečenie realizácie protipovodňovej ochrany hlavne v oblasti investícií do preventívnych opatrení je základným predpokladom na zabezpečenie ochrany životov a majetku občanov a majetku štátu a obcí. Rovnako je potrebné zabezpečiť zdroje pre plnenie vládneho Programu protipovodňovej ochrany do roku 2010. Návrh nezvyšuje schodok štátneho rozpočtu. No a ešte jeden návrh, ktorý zvyšuje schodok štátneho rozpočtu, pretože Rezerva vlády taká veľká nie je. Navrhujem upraviť v § 1 odsek 1 návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2006 takto: „Celkové príjmy štátneho rozpočtu na rok 2006 sa rozpočtujú sumou 168,171 328 mld. korún. Celkové výdavky štátneho rozpočtu na rok 2006 sa určujú sumou 331,139 428 mld. korún.“ Po druhé. Navrhujem upraviť v § 1 odsek 2 návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2006 takto: „Schodok štátneho rozpočtu na rok 2006 sa určuje sumou 62,968 100 mld. Sk.“ Po tretie. Navrhujem upraviť prílohu č. 3 k zákonu o štátnom rozpočte na rok 2006 Výdavky štátneho rozpočtu tak, že v riadku kapitola ministerstva životného prostredia bude uvedená suma v stĺpci výdavky celkom 7,717 788 mld. Sk, v stĺpci výdavky spolu bez prostriedkov EÚ 3,846 891 mld. Sk, v riadku spolu bude uvedená suma v stĺpci výdavky celkom 331,139 428 mld. Sk, v stĺpci výdavky spolu bez prostriedkov EÚ 303,741 387 mld. korún. Navrhujem upraviť v prílohe č. 4 v časti Ministerstva životného prostredia SR výdavky na kapitolu na sumu 7,717 788 mld. Sk, v kóde programu Starostlivosť o životné prostredie 075 sumu na 6,648 228 mld. Sk, a to pre podprogram Odstraňovanie nebezpečných environmentálnych záťaží sumou 1 mld. Sk. Zdôvodnenie. Staré environmentálne záťaže sú nebezpečným faktorom v procese skvalitňovania životného prostredia a ochrany zdravia a života občanov. Zároveň negatívne ovplyvňujú ekonomiku ostatných oblastí národného hospodárstva. Je reálny predpoklad, že postupné odstraňovanie nebezpečných environmentálnych záťaží bude mať nielen pozitívny dopad na zdravotný stav obyvateľstva postihnutých lokalít Slovenskej republiky, ale aj sa významne bude podieľať na ďalšom ekonomickom multiplikačnom efekte. Ďakujem pekne. Toto sú pozmeňujúce návrhy v oblasti životného prostredia. A dovoľte mi predniesť ešte jeden pozmeňujúci návrh, a to v oblasti kultúry. Konkrétne navrhujem účelovo viazať v štátnom rozpočte na rok 2006 v kapitole Ministerstva kultúry Slovenskej republiky čiastku 20 mil. Sk na rekonštrukciu budovy Kolégia v Prešove v programe 08S0108 Ochrana pamiatkového fondu. Zdôvodnenie. Návrh nezvyšuje schodok štátneho rozpočtu. Cieľom tohto návrhu je zabezpečiť zdroje na obnovu a rekonštrukciu budovy prešovského Kolégia na Hlavnej ulici, ktorá je súčasťou prešovskej mestskej pamiatkovej rezervácie. Kolégium je významnou kultúrnou a historickou pamiatkou, v ktorej pôsobili mnohí uhorskí, slovenskí aj zahraniční dejatelia, o. i. je sídlom bohatej historicky významnej knižničnej zbierky a jeho budova je jednou z posledných, ak nie poslednou nezrekonštruovanou historickou budovou v centre mesta Prešova a celej pamiatkovej zóny. Ak by tento pozmeňujúci návrh neprešiel, tak potom navrhujem vyčleniť 20 mil. Sk na tento istý účel z Rezervy vlády, upraviť v § 1 odsek 6 návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2006 takto: „Rezervy štátneho rozpočtu v roku 2006 sa rozpočtujú v celkovej sume 1,475 510 mld. korún.“ Ich rozdelenie je uvedené v prílohe č. 6. Navrhujem upraviť prílohu č. 6 k zákonu o štátnom rozpočte tak, že v riadku Rezerva vlády bude uvedená suma 180,505 mil. korún, v riadku spolu bude uvedená suma 1,475 510 mld. korún. Navrhujem upraviť prílohu č. 3 tak, že v kapitole Ministerstva kultúry SR bude uvedená suma v stĺpci výdavky celkom 4,585 587 mld. korún, v stĺpci výdavky spolu bez prostriedkov EÚ 4,585 587 mld. korún, v stĺpci 700 kapitálové výdavky 862,822 mil. Sk, v riadku spolu bude uvedená suma 330,159 428 mld. korún, v stĺpci výdavky spolu bez prostriedkov EÚ 302,761 387 mld. korún, v stĺpci 700 kapitálové výdavky 21,999 891 mld. korún. Navrhujem v prílohe č. 4 návrhu zákona o štátnom rozpočte 2006 v časti ministerstva kultúry, teda za kapitolu spolu, upraviť sumu na sumu 4,585 587 mld. korún, a to na zabezpečenie 20 mil. korún pre rekonštrukciu budovy Kolégia v Prešove v programe 08S0108 Ochrana pamiatkového fondu, teda sa navŕši suma na čiastku 151,196 mil. Sk. Odôvodnenie je také isté ako v predchádzajúcom návrhu. Vážené kolegyne, kolegovia, ďakujem vám za pozornosť aj za trpezlivosť, ale procedúra nám nedovoľuje, aby sme konali inak. Ďakujem ešte raz veľmi pekne aj za pochopenie a podporu mojich pozmeňujúcich návrhov.