Mitrík, Karol, predseda Najvyššieho kontrolného úradu SR (2019-05-20):
Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, vážený pán predsedajúci, v zmysle svojej zákonnej povinnosti vám predkladám Správu o kontrolnej činnosti Najvyššieho kontrolného úradu Slovenskej republiky za rok 2018. Správa nielen sumarizuje výsledky vykonaných kontrol, ale poskytuje tiež obraz o tom, ako si úrad plní svoje poslanie. Našou snahou je, aby kontrola nebola iba výpočtom negatívnych zistení jednotlivých kontrolovaných subjektov, poukazovaním na príklady dobrej praxe využívaním verejných zdrojov chceme zdokumentovať to, že kontrola Najvyššieho kontrolného úradu hrá nezastupiteľné miesto v riadení štátu. Jej výsledky môžu manažmentu štátu a manažmentu organizácie verejnej správy poskytnúť dôkazy nielen o chybách a nedostatkoch, ale tiež o tom, že proces riadenia je nastavený správne, čo môže byť inšpiráciou aj pre ostatných. Naša kontrola tak plní funkciu prevencie, ktorá je oveľa dôležitejšia ako funkcia represie. Informácií o dobrej praxi je však stále málo na to, aby bolo možné urobiť závery o výraznom pokroku v efektívnom riadení verejnej správy. Kontroly vykonané v roku 2018 priniesli dôkazy o tom, že je ešte stále veľký priestor na lepšie hospodárenie rozpočtových a príspevkových organizácií štátu a samosprávy, štátnych podnikov a štátnych akciových spoločností, ako aj pre efektívnejšie a účelnejšie využívanie zdrojov pri plnení cieľov rozvoja jednotlivých rezortov a spoločnosti ako celku. Dôvodov, prečo je v hospodárení verejnej správy stále veľa nedostatkov, je množstvo a majú rôzne príčiny. Najvyšší kontrolný úrad za jeden podstatný považuje nedostatočne funkčný systém vnútornej kontroly na ministerstvách, v ich podriadených organizáciách, ale aj v ostatných subjektoch verejnej správy. Poznatky NKÚ svedčia o tom, že vnútorná kontrola ako nástroj riadenia nie je využívaná dostatočne, nezameriava sa na podstatné riziká, ale skôr sa venuje formálnym stránkam nakladania s finančnými prostriedkami a majetkom, ako podstatnej kontrolórskej otázke, t. j. či boli prostriedky vynaložené hospodárne, efektívne a účelne. Takmer každá naša kontrola dokumentuje problémy a nedostatky, ktoré by pri fungujúcom systéme vnútornej kontroly nemali byť. Za mimoriadne vážny problém považujem nedostatočné využívanie potenciálu vnútorného auditu jednotlivými správcami kapitol. Práve vnútorný audit je významný nástroj riadenia, ktorý má slúžiť predovšetkým vedeniu organizácií, zamerať sa na podstatné oblasti ich činnosti a získavať uistenia, že v nich nie sú vážne problémy spojené s využívaním finančných prostriedkov a majetku. Ak by sa vnútorný audit využíval efektívnejšie, nemuseli sme touto správou poukazovať na mnohé závažné nedostatky, z ktorých viaceré končia v agende orgánov činných v trestnom konaní. V uplynulom roku sme vykonali 33 kontrol, ktoré boli zamerané na rôzne oblasti činnosti v 331 subjektoch verejnej správy. Výsledkom je cca 950 zistení porušení všeobecne záväzných predpisov, v dôsledku čoho NKÚ podal 13 oznámení, z toho 10 trestných. Viacero podnetov smerovalo na Úrad pre verejné obstarávanie a Úrad vládneho auditu. Kontrolovaným subjektom sme poskytli viac ako 600 odporúčaní a tieto prijali viac ako 500 opatrení na zlepšenie svojej činnosti. Záverečné správy zo všetkých kontrol máte k dispozícii na priloženom disku. Kontrolnú činnosť v roku 2018 môžem rozdeliť do štyroch oblastí. Prvú oblasť tvorí kontrolná činnosť spojená s vypracovaním stanovísk NKÚ k štátnemu rozpočtu a štátnemu záverečnému účtu. Druhú, kontroly zamerané na riadenie operačných programov a čerpanie zdrojov z týchto programov. Do tretej spadajú kontroly zamerané na dodržiavanie nastavených pravidiel pri hospodárení rôznych organizácií verejnej správy, vrátane štátnych podnikov a štátnych akciových spoločností. Poslednú skupinu tvoria kontroly zamerané na plnenie cieľov rôznych verejných politík a ich financovanie. V stanovisku k návrhu štátneho rozpočtu venuje Najvyšší kontrolný úrad značnú pozornosť rozpočtovej politike a jej nástrojom. Na formovanie stanoviska slúžia poznatky z kontrolnej činnosti zameriavané na dodržiavanie rozpočtových pravidiel a z nich vyplývajúcich zásad hospodárenia. V tejto súvislosti NKÚ poukazuje na viaceré slabé stránky rozpočtového procesu, pričom vo viacerých prípadoch ide o problémy, na ktoré úrad upozorňuje už dlhodobejšie. Riziko rozpočtového procesu považuje NKÚ tak, že vláda Slovenskej republiky má možnosť revidovať rozpočtové ciele, čo znamená, že strednodobé rozpočtové plánovanie nie je pre ňu záväzné. Za závažný sa považuje iba najbližší rozpočtový rok. Slovensko tak patrí k málo krajinám Európskej únie, kde vláda môže strednodobé výdavky meniť bez hlbšieho verejného zdôvodnenia parlamentu a verejnosti. Preto NKÚ odporúča, aby sa zavedenie viacročných záväzných výdavkových stropov do rozpočtovej praxe prijalo čo najskôr. Posilnila by sa tak kontrola a transparentnosť rozpočtu. Na nedostatočnú rozpočtovú úroveň rozpočtového plánovania, ktorá vyplýva z nedostatočného zhodnotenia reálnych potrieb a možnosti správcov kapitol, najmä v oblasti eurofondov poukazuje Najvyšší kontrolný úrad dlhodobo. Dôkazom tohto stavu je stále veľké množstvo rozpočtových opatrení, ktorými sa vo veľkej miere korigujú nesprávne rozhodnutia správcov kapitol v oblasti výdavkov, ktoré sú pre rezort potrebné a aj reálne zvládnuteľné. Počet rozpočtových opatrení za roky ´12 až ´18 vzrástol o 65 %, čo okrem transparentnosti výdavkovej politiky znamená rastúcu administratívnu záťaž rozpočtového procesu a rastúce výdavky s tým spojené. Dôvody rozpočtových opatrení nie sú len zmeny tých zákonov, ktoré následne vyžadujú zmeny rozpočtu. Príkladom môžu byť kontrolné zistenia na štyroch rozpočtových organizáciách v zriaďovateľskej pôsobnosti ministerstva školstva. Zásadným problémom je, že na začiatku každého z kontrolovaných rokov mali tieto organizácie ministerstva školstva schválené v rozpočte finančné prostriedky, ktoré zďaleka nepostačovali na plnenie ich činnosti. Napríklad Národný ústav certifikovaných vzdelaní mal za úlohu testovanie žiakov piateho ročníka, ale v schválenom rozpočte na túto úlohu nemal zdroje. Tieto boli zabezpečené rozpočtovým opatrením. Je zrejmé, že takáto dlhodobo stanovená úloha má mať rozpočtové krytie v rámci schváleného rozpočtu. A takáto prax podstatných úprav rozpočtov bola v prípade všetkých kontrolovaných subjektov. Počiatočné rozpočty sa v priebehu roka navyšovali v priemere o 250 %, v prípade jednej z nich z pôvodných 3 miliónov sa navýšil na 14 miliónov. Na základe takéhoto postupu dochádza v organizáciách aj k zaväzovaniu sa na úhrady, ktoré neboli zabezpečené, čo je vážne porušovanie zákona o rozpočtových pravidlách. Okrem rastúceho počtu rozpočtových opatrení Najvyšší kontrolný úrad znepokojujú sumy každoročne presúvaných prostriedkov jednotlivých rozpočtov. Len nevyčerpané prostriedky Európskej únie vrátane spolufinancovania z predchádzajúcich období dosiahli na výdavkovej strane takmer 4 miliardy eur, t. j. presunuli sa začiatkom roka 2018 do rozpočtu najmä veľkých kapitol. Na záver roka 2018 sa 3,2 miliardy opäť presúvali do rozpočtu roku 2019, pretože sa počas roka nestihli použiť. Vážnym problémom medziročných presunov je fakt, že často ide o prostriedky, ktoré boli súčasťou aj dvoch či viacročných rozpočtov a vo viacerých prípadoch boli použité na iné účely, ako boli pôvodne schválené. Príkladom takéhoto postupu mohli byť zistenia z kontroly ministerstva obrany. Prostriedky určené na konkrétny projekt boli v priebehu roka presunuté na realizáciu iných projektov. Na druhej strane boli projekty, pri ktorých bol schválený rozpočet vo výške nula eur, ktorý bol následne rozpočtovým opatrením navýšený. A takáto situácia sa opakovala aj v ďalšom roku, čo nesvedčí o systémovom plánovaní a reálnom rozpise potrieb rozpočtových prostriedkov v tomto rezorte. Reforma riadenia verejných financií priniesla v roku 2004 programové rozpočtovanie. Do programov sa rozdelili výdavky štátneho rozpočtu aj územnej správy, samosprávy. Tieto výdavky majú slúžiť na dosiahnutie konkrétnych cieľov, aby bolo možné hodnotiť, či prostriedky boli vynaložené efektívne a účelne, je potrebné, aby ciele jednotlivých programov boli samozrejme aj merateľné. Postupne sa však ukazovatele programov stali vo väčšine prípadov formálne, neviažu sa na kvalitu výsledkov, ktoré sa programami majú dosiahnuť. Takto síce vieme, kam výdavky smerujú, ale ťažké je posúdiť, akú pridanú hodnotu občan a spoločnosť za túto sumu aj skutočne dostali. Najvyšší kontrolný úrad považuje pokračovanie v takomto formálnom spôsobe programového rozpočtovania za vážny problém, ktorý mu neumožňuje v dostatočnej miere využívať metódy výkonnostnej kontroly. Na základe týchto poznatkov chceme opätovne upozorniť aj vás poslancov Národnej rady na potrebe prijatia takých opatrení, ktoré by zvýšili rozpočtovú disciplínu rezortov a ich organizácií a v odôvodnených prípadoch umožňovali vyvodzovať aj potrebné dôsledky z jej nedodržania. Za slabú stránku rozpočtového procesu považujeme aj proces financovania viacerých verejných politík, ktoré zabezpečuje samospráva financovania. Prenesenie výkonu štátnej správy na samosprávu je často zložité a neprehľadné. Príkladom môže byť financovanie regionálneho školstva, kde reťaz financovania tvorí ministerstvo financií, ministerstvo školstva, ministerstvo vnútra, obce a nakoniec školy, čo znamená a čo prináša značné problémy najmä pri zvyšovaní platov učiteľov, bezplatných obedoch a podobne. Aj kontrola zabezpečovania sociálnych služieb pre seniorov, ktorá je prenesenou kompetenciou na samosprávu, poukázala na množstvo problémov. Samospráva z rôznych dôvodov nedokáže zabezpečiť potrebnú kapacitu a dostupnosť sociálnych služieb, na poskytovaní ktorých sú na samosprávu zo strany štátu kladené stále vyššie nároky často bez finančného zabezpečenia. Národná koncepcia rozvoja sociálnych služieb nie je dostatočne zabezpečovaná ani finančne, ani personálne a mnohé samosprávy tento dokument ani nerozpracovali do svojich programov rozvoja. Na druhej strane je zrejmé, že v našich podmienkach je veľa nejasnosti, kto má vlastne kontrolovať, ako sa takéto stratégie plnia, čo veľmi úzko súvisí s problematikou výkonu kontroly na prenesené kompetencie. Keďže vo viacerých kontrolách sa stretávame s mnohými nejasnosťami okolo prenesených kompetencií štátu na samosprávu, uskutočnili sme v roku 2018 predbežnú štúdiu, ktorá má mapovať výkon prenesených kompetencií štátu na vyššie územné celky. Štúdia priniesla mnohé informácie, ktoré jasne dokumentujú vážne problémy výkonu týchto kompetencií, ktorých štruktúra už dávno nezodpovedá pôvodnej koncepcii reformy verejnej správy. Najvyšší kontrolný úrad preto opätovne zdôrazňuje potrebu dôslednej analýzy súčasného stavu výkonu originálnych a prenesených kompetencií vrátane jej personálneho a finančného zabezpečenia. O tom, že prostriedky Európskej únie predstavujú podstatný zdroj ekonomického rastu Slovenska a takmer jediný zdroj kapitálových prostriedkov, netreba veľmi hovoriť. Netreba ani hovoriť o tom, že efektívne čerpanie týchto prostriedkov sme stále nezvládli v potrebnej miere. Rok 2018 bol rokom zúčtovania dvanástich operačných programov obdobia 2007 až 2013. Na základe kontrol Najvyššieho kontrolného úradu sme upozorňovali na vysokú pravdepodobnosť, že úhrada záverečných platieb bude nižšia, ako boli deklarované žiadosti a Slovensko bude zrejme doplácať do rozpočtu Európskej únie nemalé peniaze. V rámci tretieho programového obdobia bolo vyhlásených celkom 474 výziev a vyzvaní s hodnotou viac ako 15 miliárd eur. K 31. 12. ich čerpanie dosiahlo 3,35 miliardy eur, čo predstavuje takmer 22-percentné čerpanie. Aj keď táto hodnota znamená, že v porovnaní s priemerom krajín EÚ veľmi nezaostávame, chcem upozorniť na niekoľko rizík spojených s aktuálnym a budúcim čerpaním týchto zdrojov. V minulom roku sme sa zamerali na preverovanie toho, akým spôsobom je nastavený proces riadenia operačných programov a podmienky čerpania týchto programov. Úrad vykonal kontrolu výziev a vyzvaní programového obdobia 2014 – 2020. Kontrola opätovne zistila vážne problémy v procese odborného hodnotenia a administratívneho overenia. Okrem rizika korupcie a netransparentnosti je tu riziko, že nedostatočne posúdená kvalita žiadosti a nedostatočná pripravenosť žiadateľov splniť parametre projektu povedú k tomu, že prostriedky operačného programu nesplnia spoločenské očakávania. Takéto problémy NKÚ konštatoval aj v roku ´17, keď pri kontrole PPA, pri kontrole PPA odporučil agentúre prijať viaceré opatrenia a v roku ´18 sme plnenie opatrení kontrolovali. Výsledkom bolo, že v dôsledku prijatých opatrení v PPA došlo k zrušeniu 222 zmlúv v hodnote takmer 19 miliónov eur. Zrušenie zmlúv je dôkazom toho, že bolo preukázané, že zmluvná strana by zrejme nesplnila svoje záväzky týkajúce sa jednotlivých projektov. Aj toto je dôkazom, že naša kontrola prispieva k hospodárnejšiemu a efektívnejšiemu a účelnejšiu vynakladaniu verejných zdrojov. Iným rizikom, na ktoré NKÚ svojimi kontrolami čerpania európskych fondov poukazuje, sú negatívne trendy v riadení, implementácie a kontrole, ktoré môžu mať ešte vážnejšie dôsledky, ak sa presadia viaceré návrhy Európskej komisie v rámci finančného rámca 2021 až 2027. Návrhy predpokladajú znížiť mieru spolufinancovania zo súčasných 85 % na 70 % zníženie výšky zálohových platieb z európskych fondov, čo by znamenalo pokles takmer o 3 miliardy oproti programovému obdobiu 1420, a taktiež navrhuje zmeniť pravidlo n+3 na pravidlo n+2. Ak sa prijmú všetky tieto zmeny, sťaží a sprísni sa prístup k európskym prostriedkom. Preto NKÚ opätovne vyzýva na prijatie takých opatrení, ktoré povedú k účinnejšiemu čerpaniu týchto prostriedkov. Aj opatrenia, ktoré pri jednotlivých kapitolách navrhujeme, majú k takémuto čerpaniu napomôcť. Aj v roku 2018 zo strany úradu bola venovaná veľká pozornosť kontrole hospodárenia rôznych subjektov verejnej správy. Analytická činnosť nášho úradu, ale aj skúsenosti z kontrolnej činnosti ukazujú nedostatky v hospodárnosti a účelnosti vynakladaní rozpočtových zdrojov, verejnom obstarávaní, nakladaní s majetkom. Preto viaceré kontroly v roku 2018 boli pokračovaním predchádzajúcich snáh preverovať určité riziká a na väčšej vzorke subjektov viacerých rezortov. Ide napríklad o kontrolu výdavkov na externé právno-poradenské konzultačné služby, alebo pokračovanie v kontrole štátnych podnikov ministerstva poľnohospodárstva. V roku 2017 kontrola ukázala na nehospodárne vynakladanie prostriedkov na externé služby v rezorte hospodárstva a dopravy. Kontrola v roku 2018 Národnej diaľničnej spoločnosti a Železničnej spoločnosti Slovensko ukázala na obdobné nedostatky. Ako príklad uvádzam objednávku Národnej diaľničnej spoločnosti na vypracovanie dvoch analýz v súvislosti s možným spojením Národnej diaľničnej spoločnosti a Slovenskej správy ciest a Národnej diaľničnej spoločnosti a Technickej obnovy a ochrany železníc a to najmä z hľadiska účtovnej a daňovej problematiky. Hoci obsah a rozsah týchto analýz bol takmer identický, cena jednej analýzy bola takmer desaťkrát vyššia. Pritom je zrejmé, že súčasná legislatíva neumožňuje spojenie rozpočtovej organizácie a akciovej spoločnosti. Riešiť účtovnú a daňovú problematiku tohto teoretického spojenia nemožno považovať za potrebnú a vynaložené peniaze za efektívne využité. Ani výplatu motivačnej odmeny vo výške 200-tisíc euro pre spoločnosť SkyToll za fungovanie systému elektronickej diaľničnej známky bez protihodnoty pre NDS, alebo bezdôvodné uhradenie bankových poplatkov cirka vo výške 55-tisíc za SkyToll, či úhrada nepreukázaných konzultácií za 50-tisíc, nemožno považovať za hospodárne vynaložené zdroje. Takéto a obdobné nehospodárne nakladanie s peniazmi a majetkom sme konštatovali takmer pri každej kontrole zameranej na hospodárnosť, efektívnosť a účelnosť. Problematika zmluvných vzťahov bola aj predmetom kontroly v Úrade jadrového dozoru. Išlo o zmluvné vzťahy pri zabezpečovaní informačných systémov. Kontrola zistila vážne nedostatky úradu o spôsobe a úhrade faktúr, ale najmä pri zabezpečovaní bezpečnosti týchto informačných systémov. Úrad nemal definovanú vlastnú bezpečnostnú politiku a zmluvní partneri nemuseli predložiť doklad o tom, že plnia bezpečnostné požiadavky. Tieto nedostatky sú o to vážnejšie, že ide o Úrad jadrového dozoru, hoci tieto informačné systémy priamo nesúviseli s bezpečnosťou jadrových zariadení, ale určité nadväznosti sú tu, a v tomto prípade je dodržanie platnej legislatívy mimoriadne dôležité. Z tohto neradostného konštatovania sa vymyká kontrola centrálneho obstarávania nemocničných lôžok. Použitie tejto hromadnej metódy verejného obstarávania ukázalo cestu dobrého príkladu, ako je možné, ako je možné zabezpečiť mnohé potreby rezortov aj za menšie peniaze. Aj v tomto prípade sa potvrdila správnosť názoru NKÚ, ktorý na základe minulých kontrol takýto postup ministerstva, ministerstvu zdravotníctva odporučil. Na druhej strane opakovaná kontrola na ministerstve poukázala na nekonečný príbeh budovania elektronického zdravotníctva. Aj tento príbeh ukazuje, že pri budovaní takýchto systémov je najdôležitejší manažment projektov, ktorý v prípade e-Zdravia zlyhal, a realizácia nových projektov sa neúmerne a často až násobne predlžuje a je finančne náročnejšia. Kontrola NKÚ zameraná na hospodárenie štátnych podnikov v rezorte pôdohospodárstva sa zamerala na štátny podnik Lesy Slovenskej republiky. Výsledky kontroly v štátnom podniku ukázali viaceré systémové nedostatky a nedostatočné riadenie podniku a výkon zakladateľskej funkcie ministerstva. Hlavné nedostatky mali vplyv na výsledky hospodárenia. NKÚ vidí ich najmä v tejto oblasti: predaj dreva pod trhové ceny strategickým odberateľom, rizikové a neefektívne nájomné zmluvy, neprehľadný spôsob evidencie zásob dreva, nedostatočné využívanie elektronickej aukcie dreva, netransparentné obstarávanie viacerých služieb a produktov. Príkladom nehospodárneho nakladania finančných zdrojov potvrdzuje NKÚ, monitorovací požiarny systém, ktorý štátny podnik Lesy obstaral v hodnote 27 miliónov s DPH, pričom tento systém slúži v rozhodujúcej miere iným vlastníckym subjektom bez náhrady. O spôsobe zabezpečovania služieb verejnej dopravy na Dunaji, po Dunaji motorovou kompou medzi prístavmi Vojka a Kyselice sa vo verejnosti objavili rôzne informácie, ktoré naznačovali možné porušenie zákonov. Kontrola NKÚ potvrdila viaceré nedostatky spojené s obstarávaním v roku ´14 a ´18. Zmluva, ktorá bola uzatvorená medzi štátnym podnikom Vodohospodárska výstavba a spoločnosťou Ponton City, a. s., obsahovali finančné parametre, ktoré nie sú pre štátny podnik výhodné a ktoré prekračujú hodnotu súhlasu ministerstva životného prostredia na zabezpečenie takýchto služieb. Z hľadiska zákona o štátnom podniku je nezvyčajným vstup Slovenského vodohospodárskeho podniku do zmluvného vzťahu, podľa ktorého od septembra 2018 mal zabezpečovať túto prepravu aj bez toho, že by mal vážne možnosti tieto služby poskytovať. Tento krok umožnil súkromnému prepravcovi pokračovať v poskytovaní služieb verejnej prepravy napriek podmienkam, ktoré NKÚ označil za nevýhodné. NKÚ tiež spochybnil finančné náklady štátneho podniku na poskytovanie služieb verejnej dopravy bez finančnej náhrady, a to nielen pre občanov dotknutých obcí, ale aj pre turistov v tejto oblasti, a odporučil dotknutému rezortu tento problém riešiť. Zaujímavé poznatky v hospodárení štátu poskytuje kontrola spoločnosti Biont, a. s. Ide o akciovú spoločnosť, kde je 95-percentným akcionárom ministerstvo školstva. Spoločnosť je orientovaná na oblasť nukleárnej medicíny, osobitne na pozitrónovú tomografiu. V nadväznosti na svoje produkty poskytuje aj služby v zdravotníckej starostlivosti, takmer 60 % tržieb. Spoločnosť už dlhodobejšie nevenuje problém, sa nevenuje problematike vedy a výskumu. Hlavným zistením kontroly je nedostatočný výkon akcionárskych práv zástupcov štátu spoločnosti. Spoločnosť má potenciál dosahovať výraznejšie ekonomické výsledky, a to v prípade včasného riešenia problematickej zmluvy so spoločnosťou Dr. Magnet. Kontrola tiež poukazuje na fakt, že súčasný majoritný akcionár, ministerstvo školstva, zrejme nemá odborné predpoklady a požiadavky na chod akciovej spoločnosti a využívanie potenciálu, ako by malo ministerstvo zdravotníctva. Preto NKÚ navrhuje, aby sa otázkou vlastníctva akcií v tejto spoločnosti zaoberala vláda. Špecifickou kontrolou bola analýza transformácie Slovenskej akadémie vied, ktorú NKÚ hodnotí, proces hodnotí ako nedostatočne pripravený pri takomto procese veľkých zmien. Transformácia SAV nebola prvou organizačnou alebo vlastníckou transformáciou na Slovensku. Racionálne by preto bolo, keby sa pri tejto transformácii zužitkovali všetky dobré skúsenosti pri transformácií štátneho majetku u nás, alebo aj z transformácii obdobných inštitúcií v zahraničí. NKÚ svojou kontrolou iba potvrdil, že transformácia sa realizovala v časovej tiesni, navyše v podmienkach nejednoznačnej legislatívy, čo spôsobovalo rôzne aplikačné problémy. Problém bol aj v spôsobe komunikácie medzi ministerstvom školstva a SAV pri výmene informácií. Okrem týchto všeobecne známych problémov kontrola NKÚ identifikovala viaceré vážne riziká viažuce sa k transformovanému majetku a transparentnosti tohto procesu. Vzhľadom k závažnosti a rozsahu týchto rizík vypracoval Najvyšší kontrolný úrad rozsiahlu analýzu problému transformácie majetku SAV a odporúčaní, ako ich v zmysle platnej legislatívy riešiť. Tento rozsiahly metodický materiál poskytol NKÚ na využitie SAV i ministerstvu financií s presvedčením, že týmto spôsobom môže NKÚ prispieť k ďalšiemu bezproblémovému fungovaniu SAV a jednotlivých vedecko-výskumných inštitúcií v oblasti správy majetku, jeho účtovníctva a výkazníctva. Najrozsiahlejšie a časovo a obsahovo najnáročnejšie kontroly v roku 2018 boli tie, ktoré sa týkali plnenia cieľov nastavených verejných politík a programov. Slovensko sa prihlásilo k Agende OSN pre udržateľný rozvoj do roku 2030 a získalo tak významný nástroj, ktorý umožňuje stanovovať dlhodobé ciele národného rozvoja v súlade s celosvetovým vývojom. Už prvá kontrola zameraná na to, ako Slovensko problematiku udržateľného rozvoja transformuje do národných rozvojových cieľov, poukázala na nedostatočnú prípravu, pripravenosť na túto úlohu. NKÚ upozorňuje Národnú radu Slovenskej republiky, že už máme iba jedenásť rokov na naplnenie cieľov Agendy 2030. Preto vypracovanie národných cieľov, boli vypracované k 30. 4. 2019, a k nim priradených indikátorov a finančných zdrojov v takejto podobe a kvalite a ako ukladá uznesenie vlády, je potrebné považovať za prioritu. NKÚ odporučil zodpovedným za túto agendu prijať viaceré opatrenia, ktoré prispejú k napĺňaniu tejto priority. Vzhľadom na významnosť agendy bude Najvyšší kontrolný úrad monitorovať celý proces implementácie náročných cieľov a opätovnú kontrolu plánuje vykonať v roku 2020. Obdobne budeme môcť monitorovať to, ako ministerstvo obrany plní ciele spôsobilosti rokov 2017 až 2020, ktoré sú súčasťou našich záväzkov voči NATO, a kde naša kontrola v roku 2018 ukázala na značné meškanie v naplňovaní stanovených cieľov. V rámci cieľov udržateľného rozvoja venoval NKÚ v minulom roku veľkú pozornosť plneniu programov a opatrení v oblasti životného prostredia, ktoré spravidla vyžadujú veľké finančné prostriedky. Klimatické zmeny a zásahy ľudí do krajiny zvýšili riziko povodní a tým aj škôd na majetku. Protipovodňová ochrana je zložitý proces a vyžaduje cieľavedomé konanie a využitie značných finančných zdrojov. Kontrola tohto procesu ukázala, že existujúca stratégia sa zaoberá všetkými relevantnými otázkami protipovodňovej ochrany. Väčšie problémy sú však v jej realizácii. Na úrovni Slovenského vodohospodárskeho podniku je najvyšším problémom veľký nedostatok finančných zdrojov na opravu a údržbu vodných stavieb napriek tomu, že sa štát zaviazal ku každoročnému príspevku na opravu a údržbu, od roku 2009 do roku 2017 si túto povinnosť nenaplnil a dlh dosiahol výšku 180 miliónov eur, to znamená, že až 28 vodných stavieb s funkciou protipovodňovej ochrany je v havarijnom stave. Z kontroly tiež vyplynulo, že najväčším problémom protipovodňovej ochrany sú vodné nádrže, kde sa vodnými nádržami reguluje iba 8 % priemerného ročného odtoku, čo nie je dostatočné množstvo a v blízkej budúcnosti bude nevyhnutné zvýšiť možnosti akumulácie vody v nádržiach. Odďaľovanie výstavby nových nádrží, ale aj nedostatočné financovanie údržby existujúcich nádrží môže v budúcnosti spôsobiť vážne problémy z dôvodov povodní alebo aj nedostatku vody. Kvalitu životného prostredia ovplyvňuje aj efektívnosť a účinnosť zberu komunálneho odpadu. Kontrola NKÚ na vzorke 58 vybraných obcí preverovala stav plnenia strategického cieľa Slovenskej republiky recyklovať do roku 2020 až 50 % komunálneho odpadu. Kontrola zistila, že je vysoká pravdepodobnosť, že tomuto cieľu sa priblíži väčšina miest, ktoré sú najväčšími producentmi komunálneho odpadu. Menšie obce však majú len malú šancu splniť dané ciele a preto je dôležité v politike odpadového hospodárstva špecifiká menších obcí zohľadňovať. Kontrola zistila, že polovica kontrolovaných obcí nemala účinný systém triedenia odpadov. Takmer 90 % obcí netriedilo kuchynský a biologický odpad, k čomu prispievajú výnimky pre jeho netriedenie. Ciele odpadového hospodárstva v programových rozpočtoch nie sú stanovené, alebo sú len formálne. Veľké nedostatky kontrola zistila aj pri vykazovaní a evidencii odpadu. Mnohé obce nerealizujú poplatkovú politiku v zmysle „čím viac vytriediš, tým menej platíš“ a opačne, a napriek tomu, že podiel triedeného odpadu má v 90 % kontrolovaných obcí rastúci trend, len štyri obce znížili miestny poplatok. Na základe kontroly NKÚ odporučil obciam prijať viac ako 200 opatrení a sedem opatrení bolo smerovaných ministerstvu životného prostredia. Ciele udržateľnosti sa týkajú rôznych oblastí a rôznych cieľov. V energetickej oblasti si Slovensko stanovilo cieľ znížiť do roku 2020 konečnú spotrebu energie o 11 % voči priemeru rokov 2001 až 2005. Napriek, k naplneniu tohto cieľa má výrazne napomôcť aj obnova modernizácie a verejného osvetlenia miest a obcí. Najvyšší kontrolný úrad kontrolou tohto procesu v 37 obciach a mestách preveroval, akým spôsobom si obce vyberajú technické riešenia a či toto prispieva k zníženiu energetickej náročnosti a akým spôsobom financujú tento proces. Kontrola preukázala, že rôzne zdroje financovania, vlastné bankové úvery, eurofondy a koncesie mali vplyv na technické a ekonomické parametre. Rozsah rekonštrukcie bol podmienený zdrojom financovania, ktorého výber bol podmienený možnou finančnou účasťou obce. Financovanie formou koncesie predstavilo, predstavovalo menšiu finančnú záťaž pre obce ako zdroje z Európskej únie, ale zároveň kontrola zistila, že pri tomto spôsobe obstarávania je množstvo nedostatkov a porušenie zákona o verejnom obstarávaní. Najvyšší kontrolný úrad na základe výsledkov kontroly vypracoval návrh optimálneho postupu riešenia obnovy a modernizácie verejného osvetlenia, ktorý je zverejnený na webovom sídle úradu, a tiež poskytol Združeniu miest a obcí a Únii miest Slovenska tento materiál na využitie. Problematika energetickej náročnosti nepriamo súvisí aj s reguláciou cien elektrickej energie. Najvyšší kontrolný úrad v tejto súvislosti zameral sa na regulačnú, na politiku, na regulačnú politiku úradu, ktorý túto politiku tvorí a realizuje. Na základe analýzy procesu cenotvorby v roku 2017 NKÚ konštatoval, že zo strany ÚRSO došlo pri kľúčových konaniach a rozhodovaniach k viacerým porušeniam zákona o rozpočtových pravidlách, ale aj ďalších zákonov, na základe čoho výsledky NKÚ postúpil orgánom činným v trestnom konaní. Kontrola poukázala na to, že regulačný orgán musí dodržiavať zákony, ale regulátor si musí za každých okolností udržať svoju nezávislosť, v opačnom prípade, ak podľahne rôznym požiadavkám a vplyvom, nemôže plniť svoje výnimočné a výsadné postavenie v regulácii cien elektrickej energie. Rozsahom jedna z najvyšších kontrol v roku 2018 bola zameraná na problematiku starostlivosti o les, ktorú okrem štátnych podnikov plnia aj obecné a súkromné spoločenstvá a podniky. Udržateľnosť lesa je v posledných rokoch spoločensky mimoriadne aktuálnou témou. Kontrola na NKÚ ukázala na množstvo nedostatkov na úrovni riadenia národnej lesníckej politiky i na úrovni programu využitia potenciálu lesa. Slovensko síce má strategické dokumenty pre obe dôležité oblasti, ale opatrenia akčných plánov, ktoré majú stratégie napĺňať, sú často formálne a z neplnenia sa nevyvodzujú žiadne dôsledky, termíny sa bez zdôvodnení predlžujú a podobne. Okrem strategických dokumentov v danej oblasti existuje množstvo materiálov koncepčného a operatívneho charakteru, ktoré často na seba nenadväzujú, dokonca si niekedy aj odporujú. NKÚ navrhuje vypracovať jednotný lesnícko-drevársky strategický dokument, ktorý vytvorí predpoklady na kompaktnosť cieľov a opatrení týchto dvoch stránok života lesa. Kontrola tiež poukázala na viaceré problémy v plnení programu starostlivosti o les a tiež na viaceré rozdielne prístupy v starostlivosti o les štátnych a neštátnych lesov prostredníctvom výdavkov na pestovateľskú činnosť, vyťažené drevo, obnovený hektár lesa, nákladov ťažobných činností, priemerných cien speňažovania dreva a podobne. Na základe výsledkov kontroly odporúča NKÚ prijať viaceré opatrenia na úrovni štátnych podnikov, ale aj na úrovni ministerstva a vlády Slovenskej republiky, aby hospodárska environmentálna funkcia lesa dosiahla takú symbiózu, ktorá zabezpečí budúcnosť slovenských lesov aj pre budúce generácie. Vážené panie poslankyne, páni poslanci, mnohí z vás už zrejme netrpezlivo čakajú na koniec môjho vystúpenia. Je mi síce ľúto, že môj úvod k správe o kontrolnej činnosti je taký dlhý a možno pre mnohých aj nezaujímavý. A to som sa nezmienil o všetkých kontrolných akciách. V zmysle zákona o NKÚ je v prvom rade Národná rada miesto, kam majú smerovať výsledky našej kontrolnej činnosti. Nemám na mysli len odovzdávanie správy a jej prerokovanie v parlamente. V mnohých krajinách Európskej únie sa parlament rôznymi spôsobmi zaoberá každou vykonanou kontrolou a mnoho kontrol je vykonaných priamo na základe želania parlamentu. Vtedy národný kontrolný úrad spolu s poslancami sa môže podobne venovať zisteniam a prijímať patričné opatrenia. Takúto možnosť my zatiaľ nemáme. Preto využívam aspoň túto príležitosť, aby som vás podrobnejšie informoval o podstatnom, čo kontrola zistila. Verím, že mnohé informácie budú pre vašu prácu zaujímavé a že sa pretavia do potrebných opatrení, ktoré nakladanie s verejnými zdrojmi urobia hospodárnejšie, efektívnejšie, účelnejšie a aj transparentnejšie. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)