J. Mikolaj, podpredseda vlády a minister školstva SR: (2009-04-23):
Zákon o stimuloch popri zákone č. 172/2005 o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja v znení neskorších predpisov dotvorí konštrukciu celkových možností podpory vedy a techniky Slovenskej republiky, keď poskytne možnosť, aby aj podnikatelia žiadali o podporu z prostriedkov štátneho rozpočtu na nimi vykonávaný výskum, aby bol vývoj bez vopred vyhlásenej súťaže. To je hlavný zmysel celého tohto zákona. Konkrétne návrh zákona o stimuloch vytvorí priestor pre poskytovanie štátnej pomoci pre výskum a vývoj vykonávaný podnikateľmi, označenej ako dotácia zo štátneho rozpočtu, súčasne pre získanie daňovej úľavy pre podnikateľa, ktorý túto štátnu pomoc získa. Táto úľava bude do výšky dane pripadajúcej na pomernú časť základu dane z príjmu podnikateľa. Pomerná časť základu dane z príjmu sa vypočíta tak, že základ dane z príjmu podnikateľa v danom finančnom roku sa vynásobí koeficientom, ktorý sa vypočíta ako podiel vlastných nákladov podnikateľa a súčtu nákladov z vlastných prostriedkov podnikateľa a dotácie zo štátneho rozpočtu, čo v podstate znamená, že ide o dynamický vzorec, ktorý umožní vyššiu dotáciu v úmere alebo vo funkcii na vlastné spolufinancovanie daného podnikateľského projektu. Stimuly budú podnikateľovi poskytnuté za podmienky, že vytvorí alebo rozšíri pracovisko výskumu a vývoja. Na základe tohto zákona bude môcť podnikateľ, ktorého sme v zmysle smerníc Európskej únie, na ktorú tento zákon nadväzuje a konkrétne ide o Rámec spoločenstva pre štátnu pomoc na výskum a vývoj a inovácie, ktorý bol vydaný v úradnom vestníku Európskej únie pod č. 2006/C 323 01 a Nariadenie Komisie Európskeho spoločenstva č. 800/2008 zo 6. augusta a o vyhlásení určitých druhov kategórií pomoci za zlučiteľné so spoločným trhom podľa článkov 87 a 88. Na základe toho sú rozdelení podnikatelia na mikro, malých a stredných, stredných a veľkých podnikateľov podľa toho, ako sú zapísaní v Obchodnom registri a môžu podľa vlastného uváženia a potreby požiadať o dotáciu na podporu základného výskumu alebo aplikovaného výskumu, alebo experimentálneho vývoja, vypracovanie štúdie uskutočniteľnosti projektu, zabezpečenie ochrany priemyselného vlastníctva alebo dočasné zapožičanie vysokokvalifikovaného zamestnanca výskumu a vývoja a úľavu na dani z príjmu. Zákon definuje opäť v súlade so smernicami Európskej únie maximálnu výšku stimulov, ktorá sa pohybuje od 7,5 milióna eur na 1 projekt až po 20 miliónov eur. Ďalej zákon definuje spolufinancovanie. V zákone sa hovorí o intenzite dotácie, opäť od experimentálneho vývoja, kde sú tie možnosti od 25 až po 40 %, cez aplikovaný výskum až po základný výskum, kde je možná dotácia zo štátu až 100 % výšky oprávnených nákladov. Je možné zvýšené spolufinancovanie a to v prípade, že sa spolupracuje s niektorým iným, menším podnikateľom alebo ide o cezhraničnú spoluprácu, alebo sa spolupracuje s organizáciou výskumu a vývoja, ako sú vysoké školy, niektorý z ústavov Slovenskej akadémie vied, poprípade rezortným výskumným ústavom a podobne. Úľava na dani, ako som povedal, sa vypočíta podľa veľkosti spolufinancovania projektu ako zvyšujúca sa funkcia. V zákone sú definované aj minimálne výšky celkových oprávnených nákladov pre projekt. Pre mikropodnikateľa, malopodnikateľa je to 0,25 milióna eur, pre veľkopodnikateľa je to 1 milión eur. Ďalej sú definované minimálne výšky oprávnených nákladov. Je definovaný aj proces rozhodovania alebo proces o tom, ako sa jednotlivé projekty posudzujú. Chcel by som povedať, že nejde o grantovú schému, ide o individuálne posúdenie jednotlivých návrhov projektov. Prevzal sa mechanizmus, ktorý funguje pre Agentúru pre výskum a vývoj s tým, že sa odtiaľ museli rozlíšiť odlišnosti, ktoré agentúra má a ktoré sú nastavené na posudzovanie súťaživosti jednotlivých projektov navzájom medzi sebou, čo v tomto prípade nie je možné, ale sú takisto dvaja nezávislí, anonymní posudzovatelia, takisto je ako na PVS zriadená komisia, kde budú zástupcovia zamestnávateľských zväzov, podnikateľského sektora, všetkých stavovských organizácií a na základe toho a rozhodnutia komisie riaditeľ agentúry, alebo v tomto prípade minister školstva, rozhodnú o dotácii. Nad 2 milióny eur musí ísť schvaľovanie do vlády, čo je zhruba 60 miliónov korún. Ak to porovnám so schvaľovacím procesom, ktorý je v rámci kapitálových výdavkov na vysoké školy, minister môže rozhodovať až do 100 miliónov Sk, nad 100 miliónov Sk sa musí ísť do vlády, čiže znížili sme hranicu takmer na 60 %, čo je v kompetencii ministra a čo je v kompetencii vlády. Dôležité je aj to, že dotácia bude podnikateľom poskytnutá na základe kapitoly ministerstva školstva. Čiže na rozdiel od podobného zákona, ktorý sa týka inovácií, kde ministerstvo hospodárstva nemá vlastné finančné prostriedky, a preto s každým návrhom musí ísť do vlády, tu sa rozhoduje z prostriedkov, ktoré sú v kapitole ministerstva školstva. Vážený pán podpredseda, môžem ešte pokračovať. (So smiechom.) Ďakujem pekne.