I. Farkas, poslanec: (2007-11-28):
Aby ste nepovedali, že som prísny, dovoľte, aby som na úvod vyzdvihol pozitíva, nie je ich však veľa, predloženého návrhu rozpočtu. Najvýznamnejšie pozitívum je, že sa vláda snaží dodržať maastrichtské kritériá, deficit rozpočtu bude vo výške 2,3 % z hrubého domáceho produktu. Je to potvrdenie záujmu vlády zaviesť euro k 1. 1. 2009. Je ale otázne, či vláda bude schopná garantovať dlhodobú udržateľnosť inflačného kritéria. Pochybujeme o tom. Rozpočet pre menšinovú kultúru sa zvýši o 20,4 mil. korún. Bude ale značne nižší ako v roku 2006. Po dlhšom období protipovodňová ochrana dostane adekvátny finančný rámec 1,6 mld. korún. Rozpočet pre regionálny rozvoj v kapitole ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja sa zvýši v porovnaní s rokom 2007 o 61 % na úroveň 4,36 mld. korún. Rozpočet rozvoja vidieka sa v kapitole ministerstva pôdohospodárstva zvyšuje na 10-násobok, len máme pochybnosti, či budú menšie obce schopné čerpať z tohto fondu, a to kvôli tomu, že nebude pre tieto obce nárokovateľná položka dane z pridanej hodnoty. Dámy a páni, ďalej by som rád naznačil, aké zásadné problémy vidíme v predloženom návrhu štátneho rozpočtu. Súčasný hospodársky rast s medziročným indexom viac ako 9 % vytvára pre vládu taký priestor na príjmovej strane rozpočtu, že na výdavkovej strane rozpočtu mohla vláda viac šetriť, kľudne mohol byť deficit nižší ako navrhnutých 32 mld. korún. Návrh rozpočtu je rozšafný, trčí z neho snaha vlády rozdávať prostriedky za každú cenu v neobmedzenom množstve. Ako príklad uvediem nárast rozpočtu rezervy vlády o 75 % na hodnotu 350 mil. korún. Je to populistické, príznačné pre túto vládu. Pritom rezerva predsedu vlády narastie o 125 %. Predchádzajúca vláda pri prvom návrhu Národného strategického referenčného rámca na obdobie rokov 2007 až 2013 stanovila za prioritu znalostnú ekonomiku a zníženie regionálnych disparít budovaním dopravnej infraštruktúry. Súčasná vláda obrátila tieto priority hore nohami, stanovila si v Národnom strategickom referenčnom rámci úplne iné priority. Dôkazom toho je aj návrh zákona o štátnom rozpočte na rok 2008. Školstvo a veda nebude mať žiadne prostriedky na rozvojové aktivity, žiaľ, nevytvoria sa predpoklady na znalostnú ekonomiku, zvýšia sa len platy pedagógov, ale nie v takej miere, aby mali pocit, že si spoločnosť váži ich prácu. Na druhej strane sa zvýšia agrodotácie prostriedkami z rozpočtu Európskej únie o 249 % zo súčasných 7,5 mld. korún na 18,7 mld. korún v roku 2008. Pritom nenamietame skutočnosť, že sa agrodotácie zvyšujú, kiežby väčšinu dotácií dostali farmári, namietame ale mieru navýšenia o 249 %. Otázne je, či je to efektívne a celospoločensky akceptovateľné, či časť týchto prostriedkov nemohla byť nasmerovaná na rozvojové aktivity v oblasti napr. školstva alebo zdravotníctva. Namietame ďalej skutočnosť, že väčšina z týchto dotácií sa nedostane obyčajným farmárom, lebo 80 % z priamych dotácií, t. j. zhruba 15 mld. korún, si rozdelí medzi sebou nie veľký počet spoločností, ktoré absolútne ovládli trh produkcie obilnín a iných komodít a obchodovania s týmito komoditami. Ak by nárast dotácií do agrosektora sprevádzal nárast miezd a zárobkov zamestnancov týchto spoločností, t. j. poľnohospodárov, čo by bolo v súlade s cieľmi sociálnodemokratickej vlády, nemali by sme s tým problém. Ten nárast objemu dotácií ale smeruje k jednému cieľu, a to k enormnému nárastu ziskov úzkeho okruhu najväčších subjektov v oblasti agrária. Pochopte, tu nejde o sebestačnosť v oblasti potravinového komplexu, ide o úplne iné priority, ide o zisky. Namietame ďalej značný nárast rozpočtu silových rezortov. Nedávno Národná rada Slovenskej republiky novelizovala zákon o výsluhových dôchodkoch vojakov a policajtov, v ktorom sa citeľne zvyšujú výsluhové dôchodky vojakov a policajtov. Pýtame sa, či je efektívne a celospoločensky akceptovateľné, ak vojak odchádza do výsluhového dôchodku v priemernom veku 49 rokov s priemerným výsluhovým dôchodkom viac ako 16 000 korún. Čo na to asi povedia ostatní občania, ktorí pracujú do zavŕšenia 62. roku veku a odchádzajú do dôchodku s priemerným dôchodkom mierne nad 8 000 korún. V budúcom roku sa zvyšuje zárobok policajtov o viac ako 19 %. Pýtame sa: Je to efektívne a celospoločensky akceptovateľné? Začo sa im natoľko zvyšujú zárobky? Je to za ten výkon, čo odvádzajú napr. v Nitre, kde zakročia vtedy, keď netreba, viď český flautista, a nezakročia vtedy, keď by to bolo potrebné, viď násilné útoky neofašistov, a policajné vyšetrovanie nevedú profesionálne podľa profesionálneho sľubu, viď prípad, ktorý sa stal v Nitre vlani v auguste alebo v Petržalke pred viac ako dvomi rokmi? Mohol by som spomenúť posledný zákrok policajtov v Bratislave pri absolútne zbytočnom zákroku proti novinárke kazašského pôvodu. Je to príliš veľa káuz. Polícia sa intenzívne zviditeľňuje. Zaslúžia si ten nárast miezd? Pýtame sa. Viac ako pol roka poukazujeme na to, že Slovenský rozhlas značne redukuje vysielanie na stredných vlnách. Je tým paralyzované vysielanie Rádia Patria pre maďarskú menšinu a iné menšiny na stredných vlnách, a tým príjem tohto signálu pre naprostú väčšinu menšín maďarskej populácie, rusínskych občanov na Slovensku. Vedenie rozhlasu, ale aj minister kultúry sľuboval navýšenie tohto rozpočtu. Rozhlas žiadal ministra kultúry o 45 mil. korún na tento rok, ale aj na rok 2008 na zachovanie vysielania na stredných vlnách. Na rokovaní gestorského výboru pre financie, rozpočet a menu minister financií sa vyjadril, že vyriešenie tohto problému je vnútorná vec rezortu kultúry, že je tam dostatok financií na tento účel. Pýtame sa: Je to teda neochota ministra kultúry vyriešiť tento problém, ktorý trápi poslucháčov iných národností? Má to evidentne politický podtón a môže to mať medzinárodné konzekvencie. Prečo je problém nájsť tých 45 mil. korún? Pýtame sa. Pritom poslucháči Rádia Patria, občania maďarskej národnosti, občania rusínskej národnosti a iných národností, riadne platia dane do štátneho rozpočtu Slovenskej republiky. V návrhu rozpočtu sa zvyšuje príspevok pre diakoniu Evanjelickej cirkvi augsburského vyznania z 5,85 mil. korún na 6,52 mil. korún na úkor prostriedkov pre Ústredie Reformovanej kresťanskej cirkvi, ktorej sa rozpočet kráti z 1,38 mil. korún na 700 tisíc korún. Pôvodné hodnoty boli v návrhu rozpočtu kapitoly ministerstva kultúry schválenom na ministerstve kultúry a zmenili sa niekde na ceste medzi ministerstvom kultúry a ministerstvom financií. Pôvodné hodnoty boli navrhnuté tak, že sa dodržal medziročný index nárastu príspevku pre cirkevné spoločnosti a pomer delenia medzi jednotlivými cirkvami, ako tomu bolo do teraz. V roku 2007 však ministerstvo kultúry poukázalo Evanjelickej cirkvi augsburského vyznania namiesto 5,6 mil. korún celkom 6,5 mil. Sk, t. j. o 900 000 korún viac. Na druhej strane Ústredie Reformovanej kresťanskej cirkvi obdržalo v roku 2007 namiesto 1,5 mil. korún len 0,6 mil. korún, presne o 900 000 korún menej. Podaktorí si myslia, že ide o jednoduchú administratívnu chybu. Dámy a páni, nie je tomu tak. Bohužiaľ, ide o zámer, o tvrdú reštrikciu prostriedkov pre Reformovanú kresťanskú cirkev zo strany ministerstva kultúry napriek schválenému rozpočtu na rok 2007. Malé obce trápi problém ohľadne dotácií z Fondu rozvoja vidieka v gescii ministerstva pôdohospodárstva. Ak daň z pridanej hodnoty nebude pre malé obce nárokovateľná položka, nebudú mať šancu uchádzať sa o podporu z Fondu rozvoja vidieka. Pritom takto nastavené podmienky neboli direktívou zo strany Európskej únie, je to slovenské špecifikum. Prečo predkladatelia návrhu rozpočtu, ministerstvo financií a správca kapitoly ministerstva pôdohospodárstva, nemysleli na tento problém? Zhruba polovica obcí sa po vytvorení inovatívnych a kohéznych fondov rastu dostala do tretej, nevýznamnej kategórie. Fond rozvoja vidieka v gescii ministerstva pôdohospodárstva je pre tieto obce prakticky jediná možnosť uchádzať sa o prostriedky a dotácie Európskej únie. Sme radi, že predchádzajúca vláda a vládna koalícia uskutočnila fiškálnu decentralizáciu, že finančné toky obciam na financovanie ich originálnych kompetencií sa dejú exaktným, priehľadným, vypočítateľným spôsobom na základe matematického modelu podielom na dani z príjmov fyzických osôb a nie sú odkázané na dobrú vôľu aktuálnej vlády, že vláda nerozdeľuje prostriedky podľa trička starostu, ako sa to deje pri dotáciách a transferoch zo štátneho rozpočtu, aj keď musím poznamenať, že tesne po zostavení vládnej koalície jedným z prvých krokov vlády bola zmena koeficientu nadmorskej výšky pri vyrátaní podielu tej-ktorej obce na výnose dane z príjmov fyzických osôb takým spôsobom, že ste účelovo presunuli ročne viac ako 1 mld. korún z južných oblastí do severne, vyššie položených oblastí republiky. Bolo to nekorektné, účelové a hrubo ste tým zdeformovali dobre nastavený systém. (Ruch v sále.)