Droba, Juraj, poslanec NR SR (2014-12-11):
Vážená pani predsedajúca, ctené kolegyne, kolegovia, dovoľte, aby som predniesol návrh zákona, ktorý sa už v tejto snemovni vyskytol v minulom volebnom období, ktorý nebol vami podporený a nebol vami schválený. Diskusia sa zviedla na dosť ideologickú, niektorí to nazývali dokonca kultúrnou vojnou, a ja by som bol veľmi rád, aby sme dnes predišli niečomu podobnému, a budem sa snažiť byť vecný čo najviac aj ja. Duch tohto návrhu by som zhrnul do troch bodov: Prvým bodom je menej zásahov štátu do súkromia občanov, druhým bodom je menej byrokracie v rámci štátnej správy a tretím je zjednodušenie celého procesu a tým pádom príjemnejší pocit občana v styku so štátom. Predkladaná novela zákona o rodine reaguje na požiadavku časti obyvateľstva o úpravu pomerov medzi manželmi dohodou, rešpektujúc predovšetkým zásadu zmluvnej voľnosti v oblasti súkromného práva. Má ambíciu umožniť zrušenie manželstva dohodou o rozvode manželstva pre tých manželov, ktorí nemajú maloleté deti a ich manželstvo trvalo minimálne jeden rok. Časové vymedzenie je potrebné z toho dôvodu, aby bol inštitút manželstva braný snúbencami vážne a aby vstupovali doňho zodpovedne pri dobrovoľnom súhlase. Novela zákona navrhuje povoliť uzavretie dohody o rozvode manželstva iba pre bezdetných manželov a pre tých, ktorí v čase rozvodu majú už plnoleté deti, a preto ukladá ako ďalšiu zákonnú podmienku to, že manželia sa môžu dohodnúť iba v prípade, ak nemajú spoločné maloleté deti ani maloleté deti zverené do náhradnej starostlivosti. Hlavným účelom manželstva podľa čl. I zákona je založenie rodiny a riadna výchova detí, preto spoločnosť musí mať záujem na tom, aby maloleté deti boli vychovávané vo fungujúcej rodine, v ktorej rodičia pre nich vytvoria a zabezpečia harmonické a bezpečné prostredie. Z uvedeného dôvodu na rozvod takéhoto manželstva ostávajú príslušné ustanovenia zákona nezmenené. Zmenou máme v úmysle s kolegom Martinom Chrenom predchádzať súdnym sporom a tým odbremeniť agendu súdov v prípadoch, ak sa manželia dohodnú a v čase rozvodu nemajú maloleté deti. Aj platný Občiansky súdny poriadok uprednostňuje riešenie sporov predovšetkým dohodou mimosúdne, ako to vyplýva z legislatívneho zámeru nového Občianskeho súdneho poriadku, kedy sudca môže priamo odkázať účastníkov na riešenie sporu mediáciou. Ak sa manželia zhodnú na tom, že ani jeden z nich nemá záujem zotrvať v manželstve, je potrebné im umožniť rozvod manželstva bez neprimeraného zásahu do ich súkromia zisťovaním príčin rozvratu manželstva súdom v rámci dokazovania. Dokazovanie v tomto smere má skôr etický ako právny rozmer. Pre účastníkov konania, ktorí sú dohodnutí, zverejňovať pomery z ich súkromného života môže byť obzvlášť citlivé. Novela zákona zveruje spísanie dohody manželov o rozvode manželstva notárom vo forme notárskej zápisnice. Notárska zápisnica je verejnou listinou, a preto obligatórnosť tejto formy prispieva k právnej istote účastníkov. Notári vykonávajú svoju činnosť v sídle každého okresného súdu a ich služba je dostupná pre každého občana na celom území Slovenskej republiky. Úprava rozvodu manželstva dohodou nielenže odbremeňuje súdy, ktoré by mali riešiť výlučne iba sporové veci, ak sa dve strany dohodnú, tak ide o nesporovú agendu, takže na súd nemusí patriť, avšak nemá predstavovať pre účastníkov ani zvýšené náklady, pretože odmena notára za spísanie notárskej zápisnice bez hodnoty predmetu úkonu nie je vyššia ako doterajší súdny poplatok k návrhu na rozvod manželstva. Novela zákona v žiadnom prípade nemá záujem o oslabenie inštitútu manželstva, ktoré je chránené ústavou. Súčasťou zákonodarstva modernej spoločnosti by mala byť úprava vzťahov predovšetkým dohodou mimosúdne, rešpektujúc zásadu zmluvnej voľnosti. Manželia možnosť úpravy svojich vzťahov dohodou v súkromnej sfére zvážia v súlade s ich vlastným náboženským a filozofickým presvedčením, a preto by im zákonodarca toto rozhodnutie mal prenechať. Možnosť mimosúdneho riešenia rozvodov je upravená aj v právnych poriadkoch niektorých ďalších európskych štátov a niektoré z nich teraz spomeniem. V Belgicku sú dve formy rozvodu: rozvod na základe zistenej príčiny a rozvod na základe vzájomnej dohody. Rozvod na základe vzájomnej dohody sa vykonáva trvalým a slávnostným vyhlásením vôle obidvoch manželov ukončiť zväzok. Každý z manželov musí mať najmenej 20 rokov a vzájomná dohoda je prípustná, iba ak manželstvo bolo uzavreté najmenej dva roky pred predložením tejto žiadosti. Estónsko. Manželia sa môžu rozviesť aj pred príslušným orgánom verejnej správy, to znamená na matrike alebo pred notárom, ak sa dohodnú na podmienkach rozvodu. Ak sú medzi nimi spory, rozviesť ich môže len súd. Matrika alebo notár môže povoliť rozvod na základe dohody manželov na základe spoločnej písomnej žiadosti, to znamená spoločnej dohody manželov. Nie je tu podmienka predchádzajúcej odluky. Ak sa žiadosť o rozvod podáva na matrike, jediným dôvodom povolenia rozvodu je spoločná dohoda manželov o rozvode a všetkých záležitostiach týkajúcich sa rozvodu. Ďalším príkladom je Luxembursko. Luxemburské právo rozoznáva dve kategórie rozvodu, prvá je rozvod na základe vzájomnej dohody a druhá je rozvod na základe určenej príčiny. V prípade rozvodu na základe určenej príčiny je potrebné rozlišovať medzi rozvodom pre neprimerané správanie, týranie alebo urážky, obecne nazvaným rozvod na základe previnenia, a rozvod na základe skutkovej rozluky v určitom trvaní. O rozvod na základe vzájomnej dohody možno požiadať až po dvoch rokoch manželstva. Obaja manželia musia mať minimálne 23 rokov. Ak majú majetok, ktorý sa bude deliť, musia ho spísať a musí byť ocenený notárom. Potom manželia slobodne vysporiadajú svoje práva na daný majetok. Ak manželia majetok nemajú, intervencia notára sa nevyžaduje. Manželia sa tiež musia dohodnúť na svojom bydlisku počas rozvodového konania, na osude detí počas a po rozvode, na prispievaní oboch manželov k výchove a starostlivosti o deti pred a po rozvode a nakoniec aj na výške prípadného výživného, ktoré by platil jeden z manželov druhému počas rozvodu a po rozvedení manželstva. Táto dohoda musí byť urobená písomne a podpísaná oboma manželmi. Ďalším príkladom je Portugalsko. V Portugalsku sa možno rozviesť na základe vzájomnej dohody alebo súdnou cestou. Rozvod dohodou manželov je možný aj v prípade, ak manželia majú maloleté deti, pokiaľ sa dohodnú na úprave styku a na starostlivosti o ne. Robí sa to na orgáne, ktorý sa nazýva civilný register, v podstate je to niečo ako naša matrika. Ďalším príkladom je Lotyšsko. Rozvod je možný aj pred notárom na základe spoločnej žiadosti manželov. Rozvod pred notárom je možný len vtedy, ak manželia nemajú maloleté deti a nemajú majetok v spoluvlastníctve, alebo ak o týchto záležitostiach uzavreli separátnu písomnú dohodu. Realizuje sa formou notárskej zápisnice, uvedené dohody majú byť prílohou takejto notárskej zápisnice. Notár musí zaregistrovať žiadosť do svojho registra rozvodových vecí, k rozvodu nemôže dôjsť skôr ako uplynutím 30-dňovej lehoty od zaevidovania žiadosti, v tejto lehote je možné späťvzatie žiadosti. Notár zasiela notársku zápisnicu príslušným matričným orgánom. Na úvod toľko a som pripravený počúvať diskusiu a vstupovať do nej. Ďakujem za pozornosť.