M. Pado, poslanec: (2007-12-12):
Druhý moment, ktorý som si všimol, a bolo to tu dnes už povedané, je neúčasť pani ministerky. My sme vedeli fakticky od začiatku schôdze, najneskôr na konci prvého týždňa, kedy sa o petícii bude rokovať. Nebol to presný deň, či to bude v stredu od 9.00 hodiny, alebo to bude v utorok poobede, alebo to bude vo štvrtok. Ale ten program sa urobiť dal. Napriek tomu pani ministerka tu dneska nie je. Takže dalo by sa hovoriť o tom, ako tú petíciu ako vlastne názor občanov vnímate. Skôr, ako budem rozprávať o dôchodkovom zabezpečení. Pán Petrák, vy ste vo svojom predchádzajúcom vystúpení hovorili, spomínali ste, aký je rozdiel, alebo ako treba brať slovíčko pravdepodobne. Pre vás slovíčko pravdepodobne nič neznamená, aj keď pravdepodobne áno je niečo iné ako pravdepodobne nie. Vo vašej citácii odznel výrok, že pravdepodobne to bude tak. Ale neodznel výrok, že pravdepodobne to tak nebude. Rozdiel medzi pravdepodobne áno a pravdepodobne nie je neskutočne veľký. Na druhej strane pri výroku je možné, že nastane taká situácia, ste sa zatvárili ako, ejha, a toto je moja výhra, lebo bolo povedané, je možné, že nastane takáto situácia. Aký to rozdiel medzi pravdepodobne áno a je možné. Takže viete, len vy ste hovorili veľa o korektnosti, ja tiež by som bol rád, keby tá korektnosť zostala aj na jednej, aj na druhej strane. Ale ešte jednu vec ste spomenuli, že dnes nie sme schopní zhodnotiť, aký bude model v roku 2044. To je pravda. To je pravda. Nevieme to urobiť presne, ale úplne presne sa to možno bude dať urobiť v roku 2040. No, neviem, že pokiaľ bude ktokoľvek vo vláde čakať do roku 2040, či to pomôže riešeniu problému, ktorý dnes odhadujeme na rok 2044. Neviem. Ale pokiaľ si myslíte, že je to správne, je to vaše právo, ja o tom presvedčený nie som. No a ešte v jednej veci, pán Petrák, ste hovorili, že sa tu aj politizovalo, a predsa by bolo treba rozprávať odborne. No, ja sa vynasnažím nehovoriť nič, čo by nebolo na základe odborného stanoviska. Ja som tu už dneska spomenul, v dnešnej tlači vyšiel článok ako načasovane. Článok vychádza z analýzy Prognostického ústavu Slovenskej akadémie vied. A ja ten článok prečítam, pretože určite mnohí ľudia, ktorí možno budú sledovať záznam, tento článok neprečítajú. Takže nadpis článku znie Otvoriť druhý pilier bolo chybou pre dlh. Zmeny treba robiť najmä v Sociálnej poisťovni. Ostatné alternatívy jej pomôžu len krátko. Analýzy Prognostického ústavu Slovenskej akadémie vied hovoria, že najlepším scenárom pre vývoj deficitu dôchodkového poistenia bolo nezasahovať do druhého piliera. Vláda chce riešiť deficit dôchodkového poistenia Sociálnej poisťovne otvorením druhého piliera. Predpokladá, že časť spotrebiteľov z neho vystúpi a ich dôchodkové odvody zostanú v plnej výške v Sociálnej poisťovni. Bude mať teda na niekoľko rokov zvýšené zdroje na výplatu penzií pre terajších dôchodcov. Ficova vláda však rieši problém deficitu poisťovne len do roku 2010, teda do konca jej volebného obdobia. Problém dlhu dôchodkového poistenia tak odsúva na budúcu generáciu. Demografický vývoj do roku 2050 totiž ukazuje, že na dôchodcov bude pracovať čoraz menej ľudí v produktívnom veku a spoločnosť tak pred narastajúcimi dlhmi nemôže ujsť. Ekonómovia Prognostického ústavu Slovenskej akadémie vied pre SMER vypracovali scenár, aký dosah bude mať na deficit Sociálnej poisťovne do roku 2050 skutočnosť, že do druhého piliera bude vstupovať len polovica z budúcich platiteľov dôchodkových odvodov, mladých ľudí. Tento scenár nadväzuje na analýzu, ktorú ekonómovia SAV vypracovali pre Asociáciu DSS. Podľa doterajšej praxe len necelá polovica mladých ľudí uzavrela zmluvu s niektorou z dôchodkových správcovských spoločností. Za ostatných to podľa zákona urobila Sociálna poisťovňa. Od januára 2008 už druhý pilier pre študentov povinný nebude. Náš scenár zároveň vychádza z predpokladu, že z druhého piliera vystúpi tretina jeho terajších sporiteľov. Odídu z neho najmä sporitelia vyšších vekových skupín, pričom mladšie ročníky sporiteľov budú v súčasnosti druhý pilier naďalej preferovať, odhaduje ekonóm Prognostického ústavu SAV Vladimír Kvetan. Ak by sa do Sociálnej poisťovne presunuli úspory tretiny sporiteľov z druhého piliera, jej príjmy by sa jednorazovo zvýšili o viac než 15 mld. korún. No, tieto peniaze sa minú už v roku 2010. Upozornil Kvetan. V ďalších rokoch by sa príjmy dôchodkového poistenia zvyšovali o 4 až 6 % ročne. Dlh v dôchodkovom fond poisťovne by bol v roku 2050 asi 562 mld. korún. No za obdobie 2006 až 2050 až 14,9 bilióna korún. V pôvodnej analýze pre Asociáciu DSS ekonómovia uvažovali s troma scenármi. Z pohľadu deficitu Sociálnej poisťovne vyšiel najlepšie ten, ktorý počíta s tým, že sa dôchodkový systém nebude meniť a druhý pilier zostane v dnešnej podobe. No aj tak by celkový dlh vytvorený v rokoch 2006 až 2050 dosiahol 14,5 bilióna korún. Za rok 2050 by to bolo 656 mld. korún. Najhorší scenár je ten, ak by sa druhý pilier zrušil úplne. Celkový dlh vytvorený v rokoch 2006 až 2050 by prevýšil 19,3 bilióna korún. V samotnom roku 2050 by bol deficit Sociálnej poisťovne 1,2 bilióna korún. Ak by zo sporivého systému vystúpila tretina sporiteľov, no zároveň by si na dôchodok v druhom pilieri sporilo 75 % mladých ľudí, ktorí vstúpia prvýkrát na trh práce, čo je ďalší scenár, deficit poisťovne by sa v roku 2050 dostal na 858,5 mld. korún. Celkový dlh do roku 2050 by bol asi 16,4 bilióna korún. Z hľadiska deficitu poisťovne nazhromaždenom do roku 2050 vychádza ako najlepší scenár ten, že by dôchodkový systém zostal v dnešnej podobe. Aj keď z pohľadu Sociálnej poisťovne tento scenár vychádza najlepšie, neznamená to, že vyšiel dobre, upozorňuje Kvetan. Výsledok totiž nehovorí, že sa tým ušetrí niekoľko 100 mld. korún, ale len, že negatívny dosah na poisťovne by bol o niečo nižší. Zmeny treba robiť najmä v priebežnom systéme, povedal Kvetan. Takže nemyslím si, že Slovenskú akadémiu vied a Prognostický ústav budete považovať za inštitúciu, ktorá je nejako príliš naklonená dnešnej opozícii alebo dokonca SDKÚ – DS. A veľa sa tu rozpráva o nedostatku informácií občanov o druhom pilieri, ktoré sú možno pravdivé, možno nepravdivé, možno čiastočne pravdivé, ale o to je dôležitejšie, aby tí, ktorí informácie majú, ich využívali správne, alebo aby tí, čo o systéme rozhodujú, mali dostatok relevantných informácií a aj aby sa na základe týchto relevantných informácií správne rozhodli. Páni poslanci z koalície, vy ste tie informácie mali a napriek tomu ste sa správne nerozhodli. Ďakujem pekne za pozornosť.