Radičová, Iveta, predsedníčka vlády SR (2010-12-02):
Vážený pán poslanec, je pravdou, že Írsko sa v súčasnosti nachádza v jednom z najťažších období za posledné desaťročia a bolo nútené požiadať o finančnú pomoc krajiny Európskej únie, eurozóny, a aj Medzinárodný menový fond. Chcem však zdôrazniť, že problémy Írska nie sú primárne spôsobené ich zlou rozpočtovou politikou a vládnou politikou, či reformami, ktoré naštartovali oný pozoruhodný rast Írska, ale sú spôsobené nutnosťou sanácie bankového sektora, ktorý nesprávne identifikoval riziká a čelí veľkým stratám. Treba však podotknúť, že írska ekonomika má dobré podnikateľské prostredie, a to čo im môžeme tak trochu aj závidieť, vysoko kvalifikovanú pracovnú silu, čo vytvára predpoklady pre opätovné naštartovanie ekonomického rastu a aj ich ďalší rast životnej úrovne po reštrukturalizácii bánk. Írsko bolo oddávna synonymom úspechu spoločného projektu Európskej únie, keď sa z agrárnej krajiny sedemdesiatych rokov minulého storočia postupne prepracovalo medzi krajiny s najvyššou životnou úrovňou, prepracovaným systémom fungovania, vzorovým školským a vzdelávacím systémom. Účasťou Slovenska ako aj ostatných členských krajín eurozóny chceme garantovať istotu vrátenia Írska na to miesto, ktoré ešte pred pár mesiacmi v rámci EÚ zaujímalo úplne iné postavenie. Rozhodnutie Slovenskej republiky podporiť Írsko má svoje korene v lete v tomto roku a vy si na to spomínate, 15. júla vláda súhlasila potvrdiť záväzok predchádzajúcej vlády o účasti Slovenska na finančnej stabilizačnej pomoci, v tzv. eurovale. Tento návrh schválili i poslanci Národnej rady Slovenskej republiky. Euroval bol vytvorený s cieľom zamedziť šíreniu negatívnych ekonomických dopadov krízy z jednej krajiny eurozóny do druhej. Bol vytvorený ako preventívny nástroj do budúcnosti, a to po skúsenostiach s hospodárskou situáciou v Grécku. Je namieste znova pripomenúť, že vláda Slovenskej republiky si stojí za svojím rozhodnutím, keď tvrdíme, že pomoc Írsku je potrebné vidieť v súvislostiach ich dynamiky vývoja, ako aj ich vlastného prístupu k riešeniu problémov, a to z viacerých dôvodov. Stručne vymenujem: zahraničná zadlženosť Írska je napriek vysokému deficitu verejných financií na úrovni len 50 % HDP. Írsko je považované na zahraničných trhoch za spoľahlivého partnera. V prípade Írska ide o záruky, opakujem záruky, zatiaľ čo pri Grécku išlo o hotovostnú pôžičku. Írsko je v problémoch kvôli bankovému sektoru, zatiaľ čo Grécko sa dostalo do problémov kvôli dlhodobo neudržateľnej vládnej politiky vtedajšej sociálnej vlády. Finančná stabilizačná pomoc by mala byť tvorená spoluúčasťou Írska, Európskeho nástroja finančnej stability, Európskeho finančného stabilizačného mechanizmu, Medzinárodného menového fondu vo forme rezervného fondu na obdobie troch rokov, s cieľom stabilizovať írsky bankový sektor a verejné financie. Pripravenosť poskytnúť bilaterálnu finančnú pomoc avizovali aj tri nečlenské krajiny eurozóny: Veľká Británia, Dánsko a Švédsko. Ešte stručne k tej štruktúre pomoci. Finančná pomoc má byť v objeme a tie záruky 85 mld., samé Írsko si pokryje 17,5 mld., 67,5 mld. v rámci externej pomoci, v členení 22,5 mld. MMF, 22,5 mld. európsky nástroj finančnej pomoci, 22,5 mld. bilaterálna pomoc Veľkej Británie, Dánska a Švédska, spolu s Európskym finančným stabilizačným mechanizmom. A tá stratégia je rozložená do 4-ročnej rozpočtovej stratégie s cieľom zabrániť akumulovaniu ďalších dlhov a využiť zmysluplne finančnú stabilizačnú pomoc. Nie je možné tlačiť na Írsko, aby zmenilo svoj daňový systém. Naopak, je potrebné nechať mu voľnú ruku pri formulovaní svojej stratégie, pretože sa samo veľkou časťou podieľa na reštrukturalizácii bánk. Napriek všetkým výhradám, berúc do úvahy základnú premisu, že finančnú stabilitu eurozóny a stabilitu eura ako spoločnej meny považujeme za kľúčovú, sa vláda Slovenskej republiky rozhodla zúčastniť sa na tomto systéme finančných záruk pre Írsko. Ďakujem veľmi pekne.