Mičovský, Ján, poslanec NR SR (2014-05-29):
Dobrý deň. Ďakujem za slovo. Vážená pani podpredsedníčka Národnej rady, vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, vážení hostia, dnes sa z tejto sieni zákonnosti rozletí aspoň do toho malého slovenského sveta, keď už nie do toho veľkého, ale my sme tu pre ten malý, dobrá správa. Urýchlené jednanie, ktoré bolo predložené a navrhnuté k zákonu geologickému, oznámi Košičanom zvesť, ktorá jednoducho ich nemôže nepotešiť. A mňa ako človeka, ktorý naozaj má rád Slovensko a ktorý si myslí, že ak už na čom by malo vynikať, tak v tom, že je, medzi Kremencom a riekou Moravou poznám dosť veľa kútov, alebo je málo takých, ktoré nepoznám, ma osobitne teší, že Košice so svojím krásnym okolím a najmä obyvatelia tohto regiónu dostávajú týmto navrhnutým vládnym zákonom do rúk veľmi veľkú moc, ktorá veľmi pravdepodobne im umožní dosiahnuť to, po čom v súvislosti s ťažbou uránu roky volali. Môžeme sa baviť o tom, aj pred chvíľočkou tu zaznievali debaty, že či občan je natoľko vyspelý, že teda zabojuje vždy tam, kde treba, pretože nedávnych 13 % hovorí aj o tom, že občan niekedy nebojuje tam, kde treba. Ale viem, že ten príklad nie je teraz dobrý a kríva, pretože určite je obava o to, že by referendum, ktoré by malo umožniť alebo zabrániť ťažbe uránu v Košiciach a v okolí, by sa nestretlo so záujmom občanov. Takáto domnienka je asi nepravdepodobná. Takže zvesť je tu ozaj dobrá. A nadviažem na to, čo povedal pán poslanec Hlina, možno už nepoužijem tak veľa slov a ani nebudem tak presvedčivý, lebo on to ozaj povedal spôsobom, ktorý sa nedá nepočúvať, napokon je to preňho vlastné a počúva sa to dobre. A myslím, že to posolstvo bolo jasné. A teraz nadviažem na to tým pohľadom na včerajší výbor, ktorý tu bol spomínaný a kde sme v istom chvate, ktorý bol vyvolaný týmto rýchlym tempom, sa pokúsili predložiť pozmeňujúci návrh, ktorý nadväzuje na to, čo pán poslanec Hlina tým celkom efektívnym spôsobom odkázal plénu i Slovensku: Že ak teda sme potešili Košičanov a je veľmi pravdepodobné, že dnes bude na tabuli počet poslancov, ktorí budú súhlasiť s týmto vládnym návrhom vysoko nad sto, pretože tu nie je veľký dôvod nesúhlasiť a nepomôcť myšlienke, že človek má právo rozhodnúť o tom, kde žije a čo má mať pod oknami a čo za domom a čo na ceste a čo za horou, ktorá je v blízkosti obce. Ak takáto možnosť existuje pre Košičanov, no prečo by sa nemala uplatňovať úplne jasne v duchu logiky, ktorú vypracovalo ministerstvo a vláda, na ktorej sa zrejme museli zhodnúť aj pre iné ohrozené regióny, ktoré roky takýmto spôsobom sa snažia poukázať na obavy, ktoré ich, fakt im to nesmieme vyčítať, veľmi často stretávajú a napĺňajú ich rodinné rozhovory možno nie témami o tom, aká bude dovolenka, ale o tom, či začnú alebo nezačnú za ich domom ťažiť. Ja som sa ráno rozprával, dnes ráno s Detvancami, s ľuďmi, o ktorých viem, že ich táto problematika ťaží, a bol som zvedavý, či náhodou nedošlo k posunu, že ideme nesprávnym smerom, že búšime do niečoho, čo je už vyriešené, že možnože sú tam nejaké momenty, ktoré ich už tých obáv zbavili. Nie sú. Detvanci sa dnes ráno boja rovnako, ako sa báli vlani, predvlani, pred piatimi rokmi. Zrejme podobne, ako sa báli do dnešného dňa aj Košičania. Majú informácie, že kdesi vo vláde je materiál, ktorý má dokonca ešte ‒ ako keby naopak ‒ zobrať im právomoc rozhodovať o svojom osude a jednoznačne v rámci surovinovej politiky štátu vziať do vládnych rúk moc nad takýmito ťažbovými banskými úmyslami. Neviem, do akej miery je to presné. To je správa z dnešného rána. Obávajú sa toho, obávajú sa tej dvetisícšestnástky, ktorú tu spomenul Alojz Hlina. Majú informáciu, že do roku 2016 banský úrad akceptuje ďalšie dokumenty, ktoré umožnia – či už tomu EMED-u, alebo komukoľvek – ešte dokladať materiály, ktoré by boli tými dôležitými dokumentami, ktoré otvárajú možnosť ťažby. Možno tí ľudia nedisponujú ozaj takými dobrými informáciami, akými by sme mali disponovať my, keď o tom hovoríme, a tobôž vláda, ktorá s takýmito vecami prichádza ako riešenie pre občanov. No ale ak sa vláda; naozaj tu chýba na to zásadná odpoveď; ak sa vláda rozhodla, že chce do rúk občanov dať takú moc v Košiciach, aby sa mohli definitívnym spôsobom vyjadriť k tomu či áno, či nie, takže sa už neskúmajú stupne nebezpečenstva alebo nejaké ďalšie možnosti, ktoré prichádzajú s pokrokom v technológiách, ak povedia „nie“, to „nie“ má byť platné dovtedy, kým nepovedia „áno“. Vláda dala úžasnú možnosť alebo dá ju za chvíľu, a my to odhlasujeme, Košičanom zabrániť obavám, ale popiera takúto istú možnosť zbaviť sa obáv minimálne občanom Detvy a Kremnice, ktorí roky bojujú proti ťažbe zlata, ktoré sa má dostať na svetlo božie práve pomocou kyanidového lúhovania. Vznikne tu debata: ozaj sú tie obavy oprávnené? Priznajme aj druhú stranu. Však sme boli v Kremnici a viem, s baníkmi keď sme rozprávali, povedali: Robíte z toho politiku, ten kyanid sa tu používa už desaťročia. Myslíte si, že v Kremnici máme otrávené potoky? Uznávam, že ani ja v tejto chvíli nerozprávam s takým množstvom informácií, analýz, ktoré by mi jednoznačne umožnili povedať, že tomu tak rozumiem, že môžem tvrdiť, že viem, kde je presná strana pravdy. Ale viete čo, keď sa ten Detvanec rozhodne, že chce predať dom, viete, čo sa dozvie v realitke? Že nech nie je smiešny. A keď áno, tak za tretinovú cenu, ktorú si on presádzal. Kašle na to trh, že či my vieme alebo nevieme úplne presne, ako to dopadne s tým kyanidom. Ale ten človek tú svoju nehnuteľnosť nepredá. A nejde tu o nejaké zištné záujmy predaja nehnuteľností. Ide o obavy. A viete, staré rímske porekadlo alebo teda pravidlo hovorí, že „v prípade pochybností v prospech obžalovaného“. No ak urobíme analógiu, tak v prípade pochybností o tom, či je alebo nie je v poriadku kyanidové lúhovanie, máme sa rozhodnúť v prospech obyvateľa, ktorý nebýva ani v Bratislave na hradnom vŕšku, ani kdesi na ostrove zdravia, ale ktorý býva neďaleko toho Bieleho vŕšku. Ja som ho pochodil neraz s Detvancami. Nie je to žiadna cenná lokalita, poviem úprimne. Žiadne cenné rastliny, vzácne, tam asi sa nenájdu, ani z krajinárskeho hľadiska tá lokalita, kde sa má ťažiť, nie je nejak mimoriadna. To len mimoriadna je v tom, že je za humnami Detvancov. No úprimne si odpovedzme na otázku, keby sme sa dostali pred životnú situáciu, že sa máme prisťahovať do Detvy, do tej lokality, nenapadlo by nás, že všetky tieto diskusie, či už ich vyhodnotíme tak alebo hentak, musíme z nich urobiť záver, že tam nechceme ísť, že tam nebudeme pre istotu bývať? Ja si myslím, že v tomto ohľade by sme nemali rozdiely v rámci politického spektra a by sme sa veľmi rýchlo rozhodli o tom, že pre istotu to neriskujeme. Nuž tak práve preto včera na tom večernom výbore sme reagovali tak, ako sme reagovali, rýchlym pozmeňujúcim návrhom, ktorý nie je dokonalý a ktorý určite nevyrieši všetky bolesti sveta ťažby nerastných surovín na Slovensku. Slovensko je banícka krajina s bohatými baníckymi tradíciami. Nemôžme sa tu tváriť, že máme tu iba urán pri Košiciach alebo zlato pri Detve a pri Kremnici. Ale predsi snažili sme sa zareagovať na to, čo vieme, že to tých ľudí trápi. A my sme sa už tomu venovali. Veď napokon náš výbor pre pôdohospodárstvo a životné prostredie v širokom spektre všetkých strán bol priamo aj na banskom úrade. Pred rokom sme tam sedeli a veľmi vážne sme argumentovali a stotožnili sme sa s tým, že nie je možné pri tom stupni poznania pokračovať s úmyslom, len ani náš názor – napriek tomu, že tu zaznievali teda už informácie, že je to zastavené – nepomohol, alebo teda naše snaženie nepomohlo k tomu, aby sme dnes mohli uistiť týchto ľudí, že sa už nemajú čoho obávať. No ak ich nemôžme uistiť a ak na jednej strane vieme, že tým Košičanom dávame takúto senzačnú správu, tu naozaj chýba, vážený pán minister, odpoveď na to, prečo by sme to nedokázali vložiť ešte dnes alebo už včera, keď sme to navrhli, pozmeňujúcim návrhom do vášho vládneho zákona. Vytýkali ste tomu takú vec, že si to pletiem, že je to predsi zákon o geológii a že to patrí do banského zákona. Bolo to už pekne vysvetlené napokon aj včera tou reakciou, aj dnes to bolo spomenuté. Vy ste tak isto sa dostali do banského zákona. Povedali ste mi, že tomu nie že nerozumiem, že sa mýlim v tom, že už nie je možné do tohto konania vstúpiť, pretože je to už otvorené konanie, na ktoré sa už váš zákon nevzťahuje. Náš pozmeňujúci návrh; to bola moja chyba, že som včera už to nevedel, ale ozaj bol ten pozmeňovák čerstvo vypracovaný, nemal som ho ešte ani poriadne naštudovaný, však sme rokovali naozaj v chvate; rieši aj túto otázku. Zastavujú sa všetky konania, aj tie, ktoré teda boli otvorené pred 15. júnom. Bolo to napísané včera v pozmeňováku, bude to napísané aj dnes, tak ako ho prednesiem. To znamená, že vieme pomôcť, ak sa zhodne táto snemovňa na takomto pozmeňováku, ešte vaším zákonom aj ľuďom v Detve, aj ľuďom v Kremnici a všade tam, kde by sa prípadne, však hovorí sa o ďalších lokalitách v oblasti Slovenského stredohoria a rudohoria, ktoré by mali byť tiež alebo sú potencionálnymi ložiskami, kde sa uvažuje s ťažbou. Ten pozmeňovák; skôr ako ho ešte prednesiem; sme doplnili oproti včerajšku aj o tú záležitosť, ktorá sa týka susedných katastrálnych území. Včera sme to tam naozaj nemali, dnes to máme. Sme si vedomí toho, že niekedy obec, ktorá má usporiadať referendum a má na svojom území ťažobný dobývací priestor, môže naozaj mať na svojom katastrálnom území tento priestor vzdialený aj kilometre od obce v prípade nejakého mapového rezanca a okolité obce to môžu mať za humnami, takže riešime to aj takýmto dodatkom, aby podobné referendum, aké vy ste navrhli pre Košice a aké my navrhujeme pre Detvu a pre Kremnicu, bolo povinné usporiadať pre záujemcu o dobýjanie nerastných surovín – v tomto prípade zlata – aj v okolitých katastrálnych územiach. Ak toto neodsúhlasíme, ak poviete, že sa to nedá, tak tomu nebudem celkom rozumieť. Lebo ak je záujem váš pomôcť Košiciam, tu naozaj ťažko sa nájde argumentácia, prečo by ste nemohli rovnakým spôsobom pomôcť aj týmto oblastiam. Ja prečítam to odôvodnenie a potom aj samotný pozmeňujúci návrh tak, ako mi to ukladá povinnosť. To odôvodnenie je nasledovné nášho pozmeňujúceho návrhu, ktorý predkladajú – tak ako sme sa vtedy ad hoc k tomu zišli včera – poslanci pán Mikuláš Huba, pán Martin Fecko, pani Helena Mezenská, pán Alojz Hlina a ja. Znenie odôvodnenia, ktoré pre istotu prečítam v plnom rozsahu: Vládnym návrhom zákona sa zaisťuje vykonanie miestneho referenda v prípade určenia dobývacieho priestoru na dobývanie výhradného ložiska rádioaktívnych nerastov. Vzhľadom na to, že pri dobývaní výhradných nerastov sú použité dobývacie technológie, ktoré môžu predstavovať ohrozenie života alebo zdravia pre obyvateľov obce, a) v ktorej sa má použiť spracovanie, respektíve úprava nerastov metódou kyanidového lúhovania, alebo b) v ktorej sa majú použiť technológie pri otvárke, príprave, dobývaní, úprave a zušľachťovaní rádioaktívnych nerastov a pri likvidácii a sanácii banských diel spojených s dobývaním nerastov s rádioaktívnymi vlastnosťami, alebo c) v ktorej má byť umiestnená skládka (úložisko, odkalisko a podobne) odpadov z banskej činnosti a zo spracovania nerastov, alebo d) ktorá je bezprostredne susediaca s obcou uvedenou v písmenách a) až c), navrhuje sa zaviesť inštitút miestneho referenda aj na tieto prípady. Napriek skutočnosti, že požiadavka na vykonanie miestneho referenda podľa vládneho návrhu zákona sa vzťahuje na prípady dobývania výhradného ložiska rádioaktívnych nerastov a podľa pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu aj na prípady použitia technológie pri otvárke, príprave, dobývaní, úprave, zušľachťovaní rádioaktívnych nerastov, t. j. potenciálne môže ísť až o dve povinné samostatné referendá, dotknutá organizácia môže požiadať obecné zastupiteľstvo o vyhlásenie miestneho referenda pri rádioaktívnych nerastoch na obe otázky súčasne, teda aj na dobývací priestor, aj na použité technológie. Súčasné znenie zákona vyžaduje, aby na použité technológie kyanidového lúhovania alebo na použitie technológií pri otvárke, príprave, dobývaní, úprave a zušľachťovaní rádioaktívnych nerastov a pri likvidácii a sanácii banských diel spojených s dobývaním rádioaktívnych nerastov Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky vydalo povolenie. Keďže uvedené technológie majú sprísnený režim pre ich použitie, navrhuje sa, aby okrem súhlasných stanovísk územných samospráv o ich použití rozhodovali aj občania danej obce, a to prostredníctvom miestneho referenda. Možno spomenúť niekoľko príkladov z praxe, keď občania z dotknutej obce nemohli zasiahnuť do konania o vydanie povolenia na použitie dobývacej technológie, i keď jej použitím mohli byť dotknutí na svojich právach. Dotknutými sú najmä obyvatelia miest Kremnica a Detva. Podmienka vykonania miestneho referenda sa uplatňuje v prípadoch konania o určení, zmenách a zrušení dobývacieho priestoru podľa § 28 zákona č. 44/1988, ako aj v prípadoch otvárky, prípravy, dobývania, úpravy a zušľachťovania nerastov a pri likvidácii banských diel podľa § 30 ods. 5 citovaného zákona. Z dôvodu možného vplyvu navrhovanej úpravy na prebiehajúce konania o vydanie povolenia na použitie technológii podľa § 30 ods. 5 druhej vety citovaného zákona je potrebné určiť časové hľadisko uplatňovania zákona. Ministerstvo životného prostredia preruší každé začaté konanie pred 15. júnom 2014 do doby, než žiadateľ nepriloží ako prílohu k žiadosti súhlasný výsledok miestneho referenda vykonaného podľa navrhovaného § 30 ods. 7 zákona č. 44. Toto bol prehľad argumentov, ktoré hovoria o tom, že je možné, pán minister, vstúpiť aj do konaní, ktoré už boli otvorené, a teda tá vaša výhrada, ktorá dominovala vo včerajšom večernom vystúpení na výbore je takýmto spôsobom, tak ako to právnici posúdili a tak ako to teraz prečítam v pozmeňujúcom návrhu, riešiteľná. To znamená, že argument, že už sa nedá vstúpiť spätne do otvorených konaní, je právne riešiteľný. Samozrejme, môžu tu vzniknúť pochybnosti. Ja nevravím, že je to dokonale riešiteľné. Ale sme presvedčení, že pri dobrej vôli to naozaj je možné urobiť ešte dnes. A urobíte veľmi dobre, keď by ste prihliadli nie na názory opozičných poslancov, lebo tu akosi panuje presvedčenie, že to sú názory, ktoré netreba vážne počúvať. Však aj včera na tom výbore, keď sme ten čerstvý pozmeňovák chceli rýchlo namnožiť, lebo sme to ešte nestihli, tak ste sa rozhodli alebo teda členovia výboru, že hlasujme aj bez toho, aby sme ho čítali, veď načo budeme množiť a o pol deviatej večer ešte zabíjať čas, veď my aj tak vieme, ako sa k nemu vyjadríme. Veď to vôbec... Viete, to bolo také, už aj keď vnútorne ste rozhodnutí, že to nepodporíte ani za otca, ale predsa len ako tak kývnuť rukou, že načo o pol deviatej večer ešte budeš množiť ďalších päť minút! Predseda navrhol päťminútovú prestávku. Nie, bola zamietnutá, pretože načo budeme robiť prestávky, keď všetko je jasné? (Potlesk.) Takže toto je možno to, čo tomu chýba. Že ak sa mýlia naši právnici, no tak nech si tí právnici sadnú a nech zabojujú. Lebo ja viem, že niekedy interpretujeme vety, ktoré možno celkom presne ich súvislosti sme právne ako ľudia, ktorí nie sme právne vzdelaní, nedomysleli. Ale neni naša povinnosť každé písmenko, každý odsek, každý paragraf zvládnuť excelentne, na to veď máme tie štáby právnikov, ale naša povinnosť je hľadať riešenia pre krajinu. No čo je na tom zlé, keď vieme všetci, že Detvanci, Kremničania majú tie obavy a my im ich nevieme vyvrátiť? A vieme, že by sme sa nechceli s nimi meniť, lebo my by sme tiež nechceli mať za humnom kyanidový potôčik. Prečo im nevieme pomôcť? Je to naozaj tá politika tak zlá vec, že sa musí to vždy deliť na tých, ktorí práve v tej chvíli majú moc, a tých, ktorí po nej túžia?! Veď toto nemôže byť len o politickom boji a ukazovaní sa v lepších svetlách, než v skutočnosti sme, a tváriť sa, že dobre, viete, my budeme teraz všetko kritizovať, lebo my sme v opozícii, a vy sa trápte, lebo vy máte zodpovednosť. A zase keď sa to vymení, tak... Veď ak ste dobrí, tak veď vládnite ešte dvadsať rokov. Veď to je v poriadku. Veď tu nikto nemôže hovoriť o tom, že tu sú nejaké povinné rotácie kádrov. Ja verím, že nielen marketingovo, ale že aj odborne máte kapacít dostatok na to, aby sa veci riešili ozaj aj dobrým spôsobom. No len potom, pán minister, naozaj potom musí prísť od vás odpoveď tu dnes od tohto mikrofónu, že prečo je to tak zásadne nemožné, lebo vaše včerajšie argumenty o tom, že otvárame čosi, čo sa otvoriť nedá, boli vyvrátené. Vstúpili ste do tých istých vôd ako aj my. Otvorili ste banský zákon. O tom, že spätne sa to už nedá riešiť. Právnici tvrdia, že sa dá. Tak prečo a priori hovoríme „nedá sa“? Ja viem, ono to vypadalo možno tak úsmevne, marketingovo, keď vám to tu viacerí pripomínali, že vy ste z Košíc a ostatné mestá, ktoré majú tento problém, nemajú v tejto chvíli rodáka ministra životného prostredia. Ale veď vieme, že ako je to, síce dobre to ide do uší, ale veď ja nepochybujem o tom, že vy sa cítite byť ministrom životného prostredia nielen pre Košice a okolie, ale pre celé Slovensko. A nepochybujem aj o tom, že máte vzťah k prírode. Veď ja som tu už konštatoval stadeto, vy ste z lesníckej rodiny, vám často pripomínajú vaše obchodné, drevárske záujmy, s ktorými ste boli úspešný. Ale ja verím, že to, čo sa do vás dostalo od otca lesníka v mladosti, že nepochybne cítite istý súcit s krajinou a viete si predstaviť aj z vašeho vysokého ministerského postu obavy tých ľudí, že sú vám nie neznáme. Tak potom ozaj rozhodujú potom len tie vysoké politické záujmy, že nedokážete ako minister buchnúť po stole a povedať, ale to tak urobíme?! Naozaj sú ministri takí slabí? Ja sa niekedy stretávam s tým, že: Nepoviem to, bolo by to nedôstojné a takéto hovory sa neprezrádzajú. Ale ozaj niekedy minister povie, že: Pán poslanec, máte pravdu, ale viete. A za tým „ale viete“ sú tri bodky a strašne veľa lokálnych záujmov, na ktoré bývajú aj ministri slabí. Tak by som vás veľmi prosil aj z tohto pohľadu, skúsme ešte urobiť pokus, ešte stále o tom budeme rokovať, aby sme dobrú správu vyslali aj pre tieto dve tak často dnes spomínané lokality. Je to možné, ja som o tom presvedčený a pozmeňujúci návrh, ktorý teraz prečítam, je na to nástrojom, ktorý sa dá použiť, a ak ho treba doplniť, tak ho ešte doplňme, ale verím, že naši právnici sa nepomýlili a toto riešenie, ktoré teraz prečítam, je riešením pre Detvu a Kremnicu rovnocenné, ako je vaše riešenie pre Košice. Pozmeňujúci návrh poslancov Národnej rady Jána Mičovského, Mikuláša Hubu, Martina Fecka, Heleny Mezenskej a Alojza Hlinu k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa dopĺňa zákon č. 569/2007 o geologických prácach v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony. Vládny návrh zákona, ktorým sa dopĺňa zákon č. 569/2007 Z. z. o geologických prácach v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony, sa mení a dopĺňa takto: 1. V čl. II sa za bod 3 vkladá nový bod 4, ktorý znie: „4. V § 28 ods. 1 sa písmeno f) dopĺňa bodom 7, ktorý znie: „7. súhlasný výsledok miestneho referenda z každej obce podľa § 30 ods. 6 písmeno f) a g) o použití navrhovanej technológie.“.“ Doterajšie body sa následne prečíslujú. 2. V čl. II sa za bod 4 vkladá nový bod 5, ktorý znie. „5. V § 30 sa odsek 6 dopĺňa písmenami f) a g), ktoré znejú: „f) súhlasný výsledok miestneho referenda z každej obce, v katastrálnom území ktorej 1. sa má použiť spracovanie, respektíve úprava nerastov metódou kyanidového lúhovania alebo 2. sa majú použiť technológie pri otvárke, príprave, dobývaní, úprave a zušľachťovaní rádioaktívnych nerastov a pri likvidácii a sanácii banských diel spojených s dobývaním nerastov s rádioaktívnymi vlastnosťami, alebo 3. má byť umiestnená skládka (úložisko, odkalisko a podobne) odpadov z banskej činnosti a zo spracovania nerastov podľa druhej vety odseku 5. g) súhlasný výsledok miestneho referenda obcí bezprostredne susediacich s obcou uvedenou v písmene f).“.“ Doterajšie body sa následne prečíslujú. 3. V čl. II sa za bod 4 vkladá nový bod 5, ktorý znie: „5. V § 30 sa za odsek 6 vkladá nový odsek 7, ktorý znie: „(7) Organizácia pred podaním žiadosti o vydanie povolenia podľa odseku 5 druhej vety podá návrh na vyhlásenie miestneho referenda, v ktorom uvedie technický popis technológií, ktoré sa majú použiť, a to v každej obci podľa § 30 ods. 6 písm. f) a g). Ustanovenia § 28 ods. 4 a 5 sa na vykonanie miestneho referenda podľa prvej vety použijú primerane.“.“ Doterajšie odseky 7 až 10 sa označujú ako odseky 8 až 11. Doterajšie body sa následne prečíslujú. 4. V čl. II bode 5 sa doterajší text § 43ab označuje ako odsek 1 a dopĺňa sa odsekom 2, ktorý znie: „(2) Konanie o vydanie povolenia podľa § 30 ods. 5 druhej vety začaté pred 15. júnom 2014 Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky preruší až do vykonania miestneho referenda podľa § 30 ods. 7.“ Toľko je znenie nášho pozmeňujúceho návrhu, chcem vyjadriť presvedčenie, že ak má snemovňa záujem vec naozaj vyriešiť v prospech občanov, máme na to skvelú možnosť to urobiť práve prijatím tohto pozmeňujúceho návrhu. Ďakujem za pozornosť.