Lajčák, Miroslav, podpredseda vlády a minister zahraničných vecí a európskych záležitostí SR (2015-02-10):
Ďakujem pekne, vážený pán podpredseda. Dobré ráno, vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci. Zameranie zahraničnej a európskej politiky Slovenskej republiky na rok 2015 schválila vláda Slovenskej republiky 17. decembra 2014. Stavia na dlhodobej programovej kontinuite našej zahraničnej politiky a vychádza z Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky na roky 2012 – 2016. Pre lepšiu orientáciu sme zameranie prvýkrát doplnili o tabuľku s prehľadom kľúčových plánovaných aktivít. Zároveň sme úvodnú časť dokumentu koncipovali širšie s dôrazom na päť hlavných priorít, ktoré ďalej podrobnejšie popisujú jednotlivé kapitoly zamerania. Ide o tieto priority: Po prvé, posilňovanie bezpečnosti Slovenskej republiky a širšieho euroatlantického priestoru a angažovanie sa v globálnych otázkach. Po druhé, európska politika. Po tretie, aktívne pôsobenie v politike rozširovania stability a prosperity vo svete. Po štvrté, podpora ekonomických záujmov Slovenskej republiky aktivitami v oblasti ekonomickej diplomacie. A nakoniec po piate, zaistenie služieb občanom prostredníctvom konzulárnej pomoci a nástrojov kultúrnej a verejnej diplomacie. Čím teda žijeme a budeme zahraničnopoliticky žiť v roku 2015? Dovoľte mi, aby som upriamil vašu pozornosť na niekoľko priorít. Tou prvou sú nové, alebo lepšie povedané, staronové bezpečnostné výzvy. Oproti predchádzajúcim rokom prináša zameranie zvýšený akcent na bezpečnosť, ktorá ako priorita funguje na prvom mieste. Zameranie na ňu dáva dôraz vo všetkých jej vektoroch, od hard security cez energetickú až po cyber security. Zameranie reflektuje zmenené bezpečnostné prostredie vyvolané v roku 2014 hlavne krízami na Ukrajine a Blízkom východe, ktoré podstatne ovplyvnili vnímanie našich zahraničnopolitických priorít. Ukrajinská kríza priniesla po rokoch bezpečnostné riziká v bezprostrednej blízkosti Severoatlantickej aliancie, ale aj Slovenskej republiky. Svojou agendou a prijatím konkrétnych opatrení na túto situáciu reagoval minuloročný summit aliancie vo Walese, ktorý potvrdil jednotu a solidaritu spojencov pri zaistení kolektívnej obrany. V tomto roku sa zapojíme do realizácie rozhodnutí summitu o opatreniach na posilnenie východného krídla NATO. V roku 2015 bude Slovenská republika venovať zvýšenú pozornosť aj boju proti terorizmu. Nedávne útoky na redakciu satirického týždenníka Charlie Hebdo nám päť pripomenuli, že táto hrozba nie je od nás vzdialená. Lepšia pripravenosť na ňu je výzvou nielen pre európsky kontinent, ale i v globálnom meradle. V rámci našich možností prispejeme do aktivít medzinárodnej koalície proti Islamskému štátu. Vzhľadom na globálny nárast kybernetických útokov v ostatnom období zintenzívňujeme tiež spoluprácu v oblasti kybernetickej bezpečnosti na národnej aj medzinárodnej úrovni. Naším cieľom musí byť zaistenie efektívnej ochrany kritickej infraštruktúry Slovenskej republiky i zvýšenie povedomia o tejto problematike vo všeobecnosti. Aj po ukončení misie ISAF sa v Afganistane podieľame na výcvikovej misii Resolute Support, od 1. januára pôsobí v rámci tejto nebojovej operácie 66 slovenských vojakov. Pomáhame aj finančne a na rok 2015 sme už prispeli sumou 500-tisíc amerických dolárov do fondu Severoatlantickej aliancie na rozvoj afganských bezpečnostných síl. Ozbrojené sily Slovenskej republiky sa v roku 2015 zapoja tiež do operácie Európskej únie v Bosne Hercegovine a do misií Organizácie Spojených národov na Cypre a na Blízkom východe. Sme takisto pripravení pokračovať v angažovaní sa v misii EUMM, to znamená v pozorovateľskej misii Európskej únie v Gruzínsku. Môj druhý bod: Ukrajina a Rusko, východná politika, energetická bezpečnosť. Ukrajina ako náš sused zostane aj v tomto roku v najužšom centre pozornosti slovenskej diplomacie. Podporujeme hľadanie mierového riešenia krízy na východe Ukrajiny na základe Minského protokolu. Doterajší priebeh konfliktu ukázal, že silové riešenie nie je reálnym východiskom. Úspech Ukrajiny spočíva v potláčaní korupcie, v dialógu s regiónmi, zbavení sa vplyvu oligarchov a v osvojení si filozofie reforiem. Priestor na úspešný priebeh reformných procesov je zrejme časovo ohraničený a je potrebné vytvárať tlak na prijímanie konkrétnych systémových opatrení. V rámci dohody Vyšehradskej štvorky budú naše aktivity zamerané najmä na energetickú bezpečnosť a na reformu bezpečnostného sektora. S Ukrajinou budeme samozrejme ďalej rozvíjať tiež intenzívnu bilaterálnu spoluprácu. Len minulý piatok sa uskutočnila oficiálna návšteva predsedu vlády Slovenskej republiky v Kyjeve, v rámci ktorej sa stretol s najvyššími predstaviteľmi štátu. V mene vlády Slovenskej republiky som podpísal dohodu o železničnej doprave a protokol o hraničných priechodoch. Potvrdené bolo už avizované spoločné stretnutie vlád a tiež spustenie od 1. marca v plnej prevádzke vyššej kapacity plynovodu Užhorod – Vojany, ktorého objem prepraveného plynu sa zvýši z 11,5 mld. kubických metrov ročne na viac ako 14,5 mld. kubických metrov ročne. Premiér Robert Fico v Kyjeve odovzdal námestníkovi ministra obrany a predsedovi Ukrajinského Červeného kríža dva symbolické šeky k humanitárnej pomoci v hodnote 470-tisíc eur, t. j. zdravotnícky materiál a ošatenie pre potreby rezortu obrany, a 230-tisíc eur, to je ošatenie a lieky. Predseda vlády taktiež oznámil zvýšenie počtu ukrajinských štipendistov na slovenských vysokých školách z dnešného počtu 30 na celkový počet 100 ročne. Našu rozvojovú pomoc Ukrajine realizujeme v dvoch líniách. Po prvé, formou už spomenutej humanitárnej pomoci a po druhé, formou odovzdávania našich skúsenosti. Už v prvých týždňoch roka 2015 dosahuje naša humanitárna pomoc hodnotu 1,4 mil. eur, čo je takmer dvakrát viac ako za celý minulý rok, kedy sme odovzdali Ukrajine humanitárnu pomoc v objeme 870-tisíc eur. Z toho 700-tisíc eur tvorí zásielka materiálnej humanitárnej pomoci a 700-tisíc eur je alokovaných v rozpočte ministerstva zahraničných vecí a európskych záležitostí na rozvojové projekty. V priebehu roka budeme využívať aj ďalšie osvedčené nástroje odovzdávania skúsenosti prostredníctvom programu CETIR, mikrograntov či vládnych štipendií. Len tento piatok schválil na svojom rokovaní Koordinačný výbor pre pôsobenie Slovenskej republiky v OECD 15-tisíc eur na podporu projektu OECD zameraného na boj proti korupcii na Ukrajine. Slovenská republika podporí tento projekt celkovo sumou 25-tisíc eur. A takisto sme prispeli 30-mi tisícmi eur do fondu na rehabilitáciu príslušníkov bezpečnostných zložiek a 20-mi tisícmi eur na výcvik špecialistov na odmínovanie. A ešte prispejeme do zvereneckých fondov NATO na podporu Ukrajiny. Pokiaľ ide o Rusko, situácia na Ukrajine má dopad aj na naše bilaterálne vzťahy s Ruskou federáciou, ktoré musíme vzhľadom na reštriktívne opatrenia balansovať. Sankcie zostanú jednou z kľúčových tém v Európskej únii, ale aj v rámci transatlantického dialógu. Naša pozícia bude aj naďalej vychádzať z toho, že reštriktívne opatrenia nie sú cieľom, ale nástrojom politiky Európskej únie. Náš ďalší postup v otázke sankcií bude závisieť od pozitívnych zmien na Ukrajine ako dôsledku prehodnotenia postupu Ruskej federácie. V oblasti energetickej bezpečnosti budeme pokračovať v úsilí o zaistenie stability dodávok energetických surovín a diverzifikáciou zdrojov a trás. Slovenská republika podporuje projekty tzv. Južného koridoru. V súvislosti s oficiálnymi vyhláseniami Gazpromu o zámere ukončiť prepravu plynu koridorom cez Ukrajinu do roku 2019, hľadáme možnosti zabezpečenia stability dodávok a tiež udržania si statusu významnej tranzitnej krajiny. Jednou z možností je pokračovanie dodávok plynu reverzom na Ukrajinu. Inou alternatívou je projekt Eastring, ktorý predpokladá výstavbu plynovodu z Veľkých Kapušian na územie Rumunska a Bulharska s cieľom poskytnúť nové zdroje i trasy pre dodávky plynu do juhovýchodnej Európy. Uvedeným spôsobom by došlo k zosieťovaniu východných a západných aj južných trás plynu. Pokiaľ ide o východné partnerstvo – vďaka (reakcia na poskytnutý pohár čaju) – rezort diplomacie aj naďalej sústredí svoju pozornosť na krajiny Východného partnerstva a západného Balkánu. Je zrejmé, že politiku Východného partnerstva musíme strategicky prehodnotiť na úrovni Európskej únie a prispôsobiť novej realite na májovom summite v Rige. Z pohľadu Slovenskej republiky je dôležité, aby summit podporil nielen aplikáciu asociačných dohôd vo vzťahu k lídrom programu, ktorými sú Ukrajina, Moldavsko a Gruzínsko, ale aj pokrok v oblasti vízovej liberalizácie, a samozrejme, aby sme aspoň naznačili, čo nasleduje po fáze asociačných dohôd. Mojím tretím bodom je predsedníctvo Slovenskej republiky vo Vyšehradskej štvorke. V našom bezprostrednom susedstve sa sústredíme na pokračovanie predsedníctva vo V4, ktoré, ako viete, bude trvať do 30. júna. Hlavný dôraz budeme klásť na energetickú bezpečnosť, rozvoj dopravnej infraštruktúry, inovačnú politiku, rozvojovú spoluprácu a vytvorenie bojovej skupiny V4, ktorá bude v pohotovosti v I. polroku budúceho roka. Z kalendára pripravovaných podujatí Vyšehradskej štvorky a tiež formátu V4+ spomeniem tie najvýznamnejšie.: stretnutie ministrov zahraničných vecí Vyšehradskej štvorky, Baltickej trojky a Nordickej päťky v marci vo Vysokých Tatrách, stretnutie ministrov zahraničných vecí Vyšehradskej štvorky a Nemecka v Bratislave takisto v marci, stretnutie ministrov zahraničných vecí Vyšehradskej štvorky a ministrov zahraničných vecí krajín Východného partnerstva v Bratislave v máji, stretnutie predsedov parlamentov V4 v Bratislave v marci a summit predsedov vlád V4 za účasti prezidenta Francúzska a premiérky Nemecka na záver slovenského predsedníctva v Bratislave. Na podporu spoločných projektov a zviditeľnenie značky V4 budeme využívať aj naďalej Medzinárodný vyšehradský fond a jeho nových externých donorov. V tomto roku očakávame tiež zavŕšenie snáh o vytvorenie Vyšehradského patentového inštitútu, ktorý pozitívne prispeje k zintenzívneniu patentovej aktivity v regióne, konkurencieschopnosti, podpore inovácie a kreativity, startupov, ako aj celkového hospodárskeho rastu. Pokiaľ ide o európsku agendu, ktorá predstavuje ďalší bod v mojom expozé, v tomto roku sa naplno rozbehne práca novej Európskej komisie a Európskeho parlamentu. A kľúčová bude aktívna spolupráca v prioritných otázkach, akými sú hospodársky rast, zamestnanosť, energetická a klimatická politika a digitálna agenda. Osobitnú pozornosť budeme venovať energetickej politike a projektu energetickej únie, ktorú koordinuje takpovediac náš komisár Maroš Šefčovič. Realizácia únie je pre nás strategická nevyhnutnosť. Budeme využívať všetky komunikačné kanály, aby sme boli v jadre tvorby tohto projektu. Na najbližšom zasadnutí Európskej rady už koncom tohto týždňa by mala prebehnúť diskusia k hospodárskej a menovej únii. Očakáva sa politická dohoda k ďalšej integrácii nad rámec bankovej únie, ktorej mechanizmy sa už implementujú. Táto agenda zostáva pre Slovenskú republiku prioritou. V rámci Paktu stability a rastu sa budeme usilovať o flexibilitu pri financovaní štrukturálnych reforiem a investícií do rastu a do zamestnanosti. Jednou z top tém v roku 2015, ktorú musí a bude mať aj slovenská diplomacia adekvátne na zreteli, je tzv. Junckerov balík a jeho nosný pilier Európsky fond pre strategické investície. Naším cieľom je maximálne využitie tohto nástroja spolu s nástrojmi politiky súdržnosti. Fond bude partnerstvom s Európskou investičnou bankou. Európske záruky predstavujú 16 mld. eur a budú podporené rozpočtom Európskej únie. Európska investičná banka prispeje 5 mld. eur, čiže pri multiplikačnom efekte by malo byť možné zmobilizovať až 315 mld. eur. Do fondov budú môcť prispievať členské štáty. Slovenská republika zaslala zásobník stodvadsiatich piatich projektov v objeme 29 mld. eur. Približne polovica tejto sumy sú projekty v oblasti dopravy. Ďalšími dominantnými oblasťami sú energetika, vzdelanostná a digitálna ekonomika. Európska agenda má pre nás aj silný domáci kontext. Konkrétne mám na mysli prípravu nášho predsedníctva a tiež Národný konvent o Európskej únii. Som rád, že som mal nedávno možnosť absolvovať diskusiu k slovenskému predsedníctvu v Európskej únii s lídrami politických strán. Naším cieľom je konštruktívna politická debata a zapojenie celého politického spektra do prípravy predsedníctva. Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí bude tento rok pokračovať v intenzívnej príprave ľudských zdrojov, logistiky a financovania podujatí predsedníctva. Nedávno sme vyhlásili výzvu na predkladanie návrhov loga slovenského predsedníctva. Logo by malo byť ľahko zapamätateľné, príťažlivé, malo by osloviť našu verejnosť a byť pozitívne vnímané v celej Európskej únii. Súťaž je otvorená odbornej i laickej verejnosti. Rok 2015 sa bude niesť aj v znamení tvorby obsahových priorít slovenského predsedníctva. Program a priority tvoríme na dvoch úrovniach: národnej a európskej. Na európskej úrovni sa pohybujeme v rámci, danom európskymi inštitúciami, konkrétne Európskou komisiou, Európskym parlamentom a strategickou agendou Európskej rady. A opierame sa o spoluprácu v triu s Holandskom a Maltou. Na národnej úrovni prebieha diskusia v rôznych formátoch na medzirezortnej úrovni, tak expertná, ako aj politická, a tiež v rámci verejného fóra, ktorými je Národný konvent o Európskej únii. Projekt konventu teda pokračuje aj v roku 2015 a okrem agendy slovenského predsedníctva sa venuje aj výzvam ďalšej európskej integrácie. Mojím ďalším bodom je rok 2015 ako európsky rok rozvoja. Budeme organizovať viacero podujatí pre verejnosť k téme rozvojovej spolupráce. To prvé už máme za sebou. Pred niekoľkými dňami som odovzdal cenu Dobrovoľník roka 2014 v kategórii oficiálnej rozvojovej pomoci a vymenoval troch takpovediac veľvyslancov pre rozvojovú pomoc pre Európsky rozvojový rok. V oblasti oficiálnej rozvojovej pomoci bude Slovensko pokračovať v realizácii projektov primárne v našich programových krajinách, ktorými sú Afganistan, Keňa a Moldavsko. Výška našej oficiálnej rozvojovej pomoci by mala tento rok dosiahnuť objem viac ako 77 mil. eur, z toho bilaterálna pomoc na tri programové krajiny a Južný Sudán tvorí cca 20 % a tých zvyšných 80 % je multilaterálna pomoc. Súčasný podiel oficiálnej rozvojovej pomoci na HDP je zhruba 0,1 percenta. Keďže tlak na zníženie rozpočtového deficitu nám naumožňuje výrazne zvyšovať objem rozvojovej pomoci, snažíme sa, aby bola pomoc využitá efektívne a transparentne. Budeme pracovať intenzívnejšie aj s verejnou mienkou, pretože chceme, aby bola Slovenská republika i naďalej vnímaná ako rešpektovaný a skúsený donor. Slovensko sa bude takisto v roku 2015 aktívne podieľať na stanovení nového globálneho rámca a cieľov Organizácie Spojených národov pre trvalo udržateľný rozvoj. Koncom roka 2015 bude klimatický summit v Paríži, kde podporíme prijatie globálnej všeobecne záväznej dohody zmluvných strán Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy. Mojím ďalším bodom je západný Balkán, ktorý, ako všetci dobre vieme, je našou dlhodobou pozornosťou a prioritou. Na západnom Balkáne budeme podporovať zachovanie dynamiky negociačného procesu v politike rozširovania Európskej únie a takisto politiku otvorených dverí Severoatlantickej aliancie, pretože sú aj v našom záujme. Budeme sa zasadzovať o to, aby Čierna Hora ako líder eurointegračného procesu v regióne dostala pozvánku do NATO už v tomto roku. Ďalšou prioritou je ekonomická diplomacia. Kľúčovou výzvou pri podpore našich ekonomických záujmov je transformácia slovenskej ekonomiky na znalostnú ekonomiku založenú na inováciách, vede a výskume. Investičné a obchodné vzťahy budeme rozvíjať najmä v Európskej únii a v našom bezprostrednom susedstve. Budeme ale posilňovať i spoluprácu s tradičnými trhmi, ako sú Japonsko či Južná Kórea, a s dynamicky rastúcimi ekonomikami, ako sú India alebo Čína. V rámci aktivít európskej diploma..., pardon, v rámci aktivít ekonomickej diplomacie budeme podporovať ukončenie rokovaní o dohode TTIP medzi Európskou úniou a Spojenými štátmi americkými. Má potenciál rozšíriť priestor voľného obchodu a byť výrazným ekonomickým impulzom pre obe strany Atlantiku. Vychádzame z toho, že bude výhodná aj pre Slovenskú republiku. Jej konkrétne dopady treba ale ešte v nadchádzajúcich mesiacoch podrobne preskúmať a radi by sme videli aj širšiu a odbornú verejnú diskusiu k tejto závažnej téme. Ďalšou našou tradičnou prioritou sú konzulárne služby občanom a zahraničná politika ako moderná diplomacia. Naozaj je veľmi dôležité, aby naša zahraničná služba fungovala ako moderná diplomacia, a služby občanom sa chystáme ďalej skvalitňovať prostredníctvom konzulárnej pomoci, kultúrnej a verejnej diplomacie. Chystáme ďalšiu elektronizáciu konzulárnych služieb s cieľom zjednodušiť procedúry a uľahčiť našim občanom v zahraničí komunikáciu. Ešte intenzívnejšie budeme využívať výjazdové konzulárne dni, na ktoré máme výbornú spätnú väzbu. Budeme sa usilovať tiež o ďalšiu redukciu vízovej povinnosti pre občanov Slovenskej republiky. V máji pripravujeme siedme celosvetové stretnutie honorárnych konzulov Slovenskej republiky. Budeme prijímať systémové opatrenia na skvalitnenie činnosti úradov vedených honorárnymi konzulmi. V rámci agendy Slovákov žijúcich v zahraničí budeme venovať osobitnú pozornosť novej generácii zahraničných Slovákov. Úrad pre Slovákov žijúcich v zahraničí pripravuje novú koncepciu do roku 2020. Ako po minulé roky rezort diplomacie bude pokračovať v aktívnom dialógu a spolupráci s mimovládnym sektorom, a to aj prostredníctvom takých úspešných podujatí, ako sú konferencie GLOBSEC a Tatra Summit. Ďalšou témou je branding. Tvorbu značky Slovenskej republiky posunieme v roku 2015 do kľúčovej implementačnej fázy. V snahe dosiahnuť optimálne výsledky kladieme maximálny dôraz na expertný a inkluzívny charakter procesu a medzirezortnú spoluprácu. Po diskusii s odbornou a širšou verejnosťou sme vytvorili návrhy komunikačných posolstiev a pripravujeme verejné obstarávanie pre komplexné a kreatívne spracovanie značky Slovensko. Súčasťou zadania bude aj požiadavka na vytvorenie zjednocujúceho návrhu vizuálnej identity štátnej správy. Tento rok je opäť rokom významných výročí a my budeme pokračovať v zviditeľňovaní slovenskej kultúry a umenia vo svete prostredníctvom siete našich zastupiteľských úradov v zahraničí. Chceme využiť aj 200. výročie narodenia Ľudovíta Štúra, 135. výročie narodenia Milana Rastislava Štefánika či 80. výročie narodenia Albína Brunovského. Na záver by som chcel poďakovať za korektnú a prospešnú spoluprácu s poslancami a výbormi Národnej rady Slovenskej republiky v oblasti zahraničnej politiky v predchádzajúcom roku. S vašou aktívnou podporou počítame aj pri realizácii aktuálneho zamerania. Ďakujem za pozornosť. Skončil som.