T. Cabaj, poslanec: (2003-11-04):
Súčasná vládna koalícia pripravuje návrh, aby si každé ministerstvo takto zabezpečilo aj tok finančných prostriedkov takzvaným únikom po týchto kanálikoch, aby títo vládni úradníci sa zrejme vrátili k tomu, čo tu bolo do roku 1996, kedy tí boli dôležití, pretože oni rozdeľovali finančné prostriedky. Prvým krokom k tomu bolo zrušenie viacerých fondov, ktoré transparentným spôsobom zabezpečovali presun prostriedkov aj do obcí a miest. Teraz sa vytvára tento priestor, ale hovorím, v tom sa veľmi ťažko zhodneme, pretože úplne rozdielne názory na to máme a nemôžem vylúčiť ani skutočnosť, že keď sa teraz vládna koalícia s odretými ušami pokúša získať 76 hlasov, aby silou hlasov, ak tá sila hlasov nakoniec bude, aby tento zákon pretlačila v parlamente, ako politickým rozhodnutím, nedá sa vylúčiť, že po voľbách, po novej konštelácii znova sa budeme zaoberať otázkou územného a správneho usporiadania Slovenskej republiky, pretože bude potrebné riešiť zabezpečenie miestnej štátnej správy tak, aby boli spokojní občania, nie aby boli spokojní politici a ministerskí úradníci. Takže toľko na úvod. Dovoľte, možno aj bola výhoda, že využil priestor spravodajca a vystúpil v rozprave, pretože tým mám možnosť rovno reagovať naňho a predkladať aj ďalší návrh, pretože pán spravodajca si nesplnil svoju povinnosť, keď ho určil gestorský výbor, výbor pre verejnú správu za spravodajcu, nepredložil v rozprave to, čím ho poveril výbor. Výbor neprijal túto reformu, jednoducho ju odmietol, pretože prijal uznesenie proti a prijal iba jednu zhodu v tom, že poveruje svojho zástupcu, aby predložil Národnej rade informáciu o tom, ako prebehlo rokovanie, aby predložil informáciu zároveň o tom a presne tak, ako je to aj v informácii, ktorú máte pred sebou, že výbor odporučil Národnej rade Slovenskej republiky nepokračovať v rokovaní o vládnom návrhu zákona o krajských úradoch a obvodných úradoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov, tlač 341, a uložil spoločnému spravodajcovi výboru poslancovi Pavlovi Abrhanovi predložiť tento návrh ako návrh procedurálny na schôdzi Národnej rady Slovenskej republiky. Tento procedurálny návrh sa dá predložiť iba v rozprave a škoda, že keď vystúpil spravodajca v rozprave, tento návrh nepredložil. On vás informoval o informácii, takže z tohto dôvodu tento procedurálny návrh, ktorý prijal výbor pre verejnú správu ako výbor gestorský za túto oblasť, predkladám teraz, aby sa o ňom na záver rozpravy hlasovalo ako prvom, ako o procedurálnom návrhu. Samozrejme, dá sa veľa hovoriť aj o tých pripomienkach, ktoré odzneli v jednotlivých výboroch a ktoré boli aj vo výbore pre verejnú správu, ale treba povedať, že aj vo výbore platilo presne to, o čom som hovoril aj tu - politickým tlakom pokus pretlačiť. Jednoducho, vládna koalícia nemala jedného poslanca prítomného na rokovaní, a keďže je patová situácia v tomto výbore, preto bol prijatý návrh nepokračovať. Tu úplne otvorene treba povedať, to znamená, že vládna koalícia ani na prerokovaní tohto návrhu zákona vo výbore si nedokázala zabezpečiť účasť svojich poslancov. Navyše treba povedať aj pre poriadok, že ďalší zástupca vládnej koalície, ktorý bol prítomný, sa zdržiaval hlasovania. Ja som zvedavý na vystúpenie pána kolegu Béreša, aj keď je tu nový poslanec, pôsobil v štátnej správe, aké stanovisko v mene poslaneckého klubu ANO predloží, pretože poslanecký klub ANO bol ten, ktorý sa staval proti tejto reforme, zastával názor, že nie sú tam doriešené všetky problematické oblasti, ktoré boli predložené, nakoniec to vyzerá, že od svojho zámeru ustúpili a jednoducho podľahli koaličnej rade, ktorá rozhodla o tom, že tento návrh je potrebné prijať, a preto hovorím, som veľmi zvedavý na stanovisko poslaneckého klubu ANO, pretože oni sú tí, ktorí nakoniec vám dopomôžu k tomu, že tento vládny návrh zákona možno s odretými ušami v tomto parlamente bude prijatý. Samozrejme, treba počítať aj s tým, že je tu ďalší priestor, a celkom predpokladám, že ak pán prezident nezabudol ešte, že vyšiel zo samosprávy a z miestnej štátnej správy, kde pôsobil, minimálne tento návrh, tak ako je predložený, ak ho takýmto spôsobom prijmete, ho vráti na opätovné prerokovanie tomuto parlamentu, pretože nie je na prospech občanov Slovenskej republiky. Ďalej dovoľte, aby som predložil niekoľko výhrad aj k tomu, ako je tento vládny návrh koncipovaný. V § 2 ods. 5: obvodný úrad riadi a za jeho činnosť zodpovedá prednosta obvodného úradu, ktorého vymenúva a odvoláva minister vnútra Slovenskej republiky podľa osobitného zákona. Nie som jediný, ktorý toto hovorí. Boli to poslanci vládnej koalície, ktorí pri prerokúvaní týchto návrhov takisto veľmi vážne zvažovali otázku, či nemá byť zmena a nemá to byť nie minister vnútra, ale menuje a odvoláva vláda Slovenskej republiky. Som zvedavý, ako sa k tomuto názoru postavia poslanci vládnej väčšiny. Ja  ho úmyselne nepredkladám, pretože je to vládny návrh a je to v kompetencii vládnych poslancov, aby sa aj s touto otázkou vysporiadali, pretože boli to oni, ktorí zastávali tento názor, a vychádzajúc aj z tých skúseností, ktoré vo vládnej koalícii sú, že každú chvíľu je tam určitá metelica o zastúpení v jednotlivých ministerstvách, v tomto prípade ministerstvo vnútra je jednofarebné a zrejme by nemali dopad na to ostatné politické strany, zrejme aj preto sa o tom tak často hovorilo pri prerokúvaní na výboroch. Čo sa týka § 3, územné obvody krajských úradov a obvodných úradov, je tu príloha, podľa ktorej sídla územných obvodov, obvodných úradov sú uvedené v prílohe, k tomu sa ešte dostanem. Predkladám pozmeňujúce návrhy, takisto na zváženie je to, na čo sme už na začiatku upozorňovali, krajský úrad na výkon niektorých činností štátnej správy po schválení ministerstvom zriaďuje pracovisko obvodného úradu mimo sídla obvodného úradu a určuje jeho územný obvod. Ak sa vstupuje do územného a správneho usporiadania Slovenskej republiky, myslím, že ambíciou tohto parlamentu by malo byť prijať zákon taký, ktorý toto dorieši a nezostane to na ministerských úradníkoch, pri všetkej úcte, či to posunie sa na ministra vnútra, alebo neposunie na ministra vnútra, myslím, že malo by byť ambíciou tohto parlamentu, ak sa púšťa do tejto problematiky, aby celú túto oblasť doriešilo komplexne. O krajských úradoch nebudem hovoriť, lebo tu nakoniec, zrejme aj pán Nižňanský už zmenil svoje názory, pretože, netajme sa ničím iným, že je to jeho robota. Ten istý pán Nižňanský, ktorý v minulom funkčnom období odstúpil zo splnomocnenca vlády, keď podpredseda vlády povedal, že nebude vykonávať túto agendu, za ktorú bol zodpovedný, to prvýkrát som za desať rokov pôsobenia v tomto parlamente zažil, že minister povedal, že nebude vykonávať to, čo mu vyplýva zo zákona, ale aj takú realitu sme tu mali. Ten istý pán Nižňanský sa vrátil a v podstate pokračuje v tom, čo rozpracoval, v čom išiel ďalej, je to vizitka aj tohto pána, samozrejme, keďže to vláda predkladá do parlamentu, je to vizitka vlády Slovenskej republiky, ktorá takýmto spôsobom k prerokúvaniu jednotlivých návrhov prichádza. Samozrejme, veľa polemík bolo a dá sa spochybňovať fakt, ktorý uvádza aj spoločná správa, o tom, že dôjde k úspore pracovníkov na tomto úseku, pretože, ja už som to minule povedal a za tým si stojím, ešte žiadna reforma nepriniesla zníženie úradníkov. Vždy iným spôsobom, len sa to premietlo do iných účtov, podskupín, trebárs zo štátnej správy sa presunulo do samosprávy, ale nakoniec tí istí občania Slovenskej republiky to zaplatia bez ohľadu na to, či sa to platí z vrecka štátnej správy alebo sa to platí zo samosprávy, tých peňazí viac nie je na administratívu, ktorá zabezpečuje - alebo mala by zabezpečovať - základný chod života v jednotlivých mestách a obciach. Takže radšej k tým číslam sa ani vyjadrovať nebudem, myslím, že bude priestor, aby sme sa touto otázkou stále zaoberali, pretože je to problematika, ktorú nikto nenavrhol takým spôsobom riešiť, ktorá by bola uspokojivá na prospech občanov Slovenskej republiky, a preto aj tomu nasvedčuje, že pri každej zmene vlády dochádza k zmene územného a správneho usporiadania Slovenskej republiky, pretože takto sa k tomuto z pohľadu politikov pristupuje, čo, myslím, už prestáva zaujímať aj občanov Slovenskej republiky, lebo po každých voľbách si musia zvykať na nový systém a nové usporiadanie úradov, či už v štátnej správe alebo následne aj v samospráve. Veľa sa hovorilo na tému decentralizácia a presun kompetencií. Decentralizácia môže fungovať vtedy, ak sa v prvom kroku spraví finančná decentralizácia, príde na rad prerokovanie a v tomto parlamente zákon na budúci rok, zákon o štátnom rozpočte, kde budeme mať priestor na to, aby sme si rozobrali jednotlivé kapitoly, pretože treba povedať, že síce vláda si splnila v zmysle zákona o rozpočtových pravidlách svoju povinnosť a k 15. októbru predložila na prerokovanie Národnej rade návrh zákona o štátnom rozpočte na budúci rok. Len keď si zoberieme tento návrh zákona, kto sa už doňho stihol pozrieť, tak zistí, že tento návrh zákona pracuje s imaginárnymi číslami, respektíve so zámermi, ktoré si vláda dala a na ktoré treba tak máličko, iba zahlasovať, poslanci v parlamente, aby jej odhlasovali tie zákony, s ktorými už v tomto rozpočte a vládnom návrhu zákona sa jednoducho pracuje, takže myslím, že bude ďalší priestor, aby sme rozobrali jednotlivé kapitoly, ako sú zabezpečené. Aby som bol úprimný, skôr nezabezpečené, pretože vláda Slovenskej republiky si nesplnila základnú povinnosť a nesplnila uznesenie tohto parlamentu, ktorý keď prijímal zákon o decentralizácii štátnej správy, prijal uznesenie, že štát je povinný usporiadať všetky podlžnosti, ktoré boli v jednotlivých kapitolách, ktoré prechádzali do pôsobnosti či už samospráv alebo jednotlivých úradov do štátnej správy. Doteraz sa tak nestalo a preto sú tie problémy, ktoré sú či už v samospráve alebo v jednotlivých úradoch, na ktoré presun kompetencií bol zabezpečený, ale, hovorím, to je priestor, aby sme o tom hovorili potom, v rámci štátneho rozpočtu, kde budeme bližšie a už konkrétne hovoriť o jednotlivých číslach, tak ako sú alebo nie sú zabezpečené. Napriek tomu, že som povedal základné stanovisko, že takto predložený návrh zákona náš poslanecký klub nepodporí, poznajúc parlamentnú matematiku, dovoľte, aby som predložil niekoľko pozmeňujúcich návrhov k tomuto vládnemu návrhu zákona, a chcem poprosiť, pán spravodajca, tak, ako budem tieto návrhy predkladať, keby sa potom na záver rozpravy hlasovalo o každom návrhu individuálne. Pozmeňujúci návrh, aby som to presne povedal, predkladám pozmeňujúce návrhy k § 3 ods. 2, sídla a územné obvody obvodných úradov, sú uvedené v prílohe, to znamená, že predkladám pozmeňujúce návrhy k prílohe k zákonu, samozrejme, nie je ináč označená ako príloha. Pozmeňujúci návrh č. 1. Predkladám návrh, aby sídlo obvodného úradu Bratislava, do tohto sídla aby boli zaradené okresy, doterajšie, Bratislava I, Bratislava II, Bratislava III a Bratislava IV. Zároveň predkladám návrh, aby bolo vytvorené aj druhé sídlo Obvodného úradu v Bratislave V - Petržalke, kde by bol okres Bratislava V. To je prvý pozmeňujúci návrh a je to k bodu č. 1, sídla územných obvodov obvodných úradov. Ďalej predkladám pozmeňujúci návrh č. 2 a to je k bodu č. 5, sídla územného obvodu obvodných úradov, kde predkladám návrh, aby sídlo Obvodného úradu Trnava, aby tam bol zaradený okres, terajší, Trnava. Takisto pozmeňujúci návrh č. 3, v tom istom bode, aby sídlo Obvodného úradu Hlohovec malo zaradený okres Hlohovec. Ďalej predkladám pozmeňujúci návrh č. 4, je to k bodu 9, prílohy sídla územných obvodov a obvodných úradov, aby okres Senica bol zaradený so sídlom obvodu v Senici. Ďalej, pozmeňujúci návrh č. 5, aby terajší okres Skalica bol zaradený aj so sídlom Obvodného úradu v Skalici. Ďalej dovoľte, aby som predložil pozmeňujúci návrh č. 6 a to je k bodu 10 sídla územných obvodov obvodných úradov, aby terajší okres Trenčín bol aj sídlom Obvodného úradu Trenčín. Takisto k bodu 10, sídla územných obvodov, aby terajší okres Bánovce nad Bebravou bol zaradený do sídla obvodu Bánovce nad Bebravou. Pozmeňujúci návrh č. 8, takisto k bodu 10, aby terajší okres Ilava bol zaradený do sídla Obvodného úradu Ilava. Pozmeňujúci návrh č. 9 k bodu 11, aby terajší okres Nové Mesto nad Váhom bol zaradený v sídle Obvodného úradu Nové Mesto nad Váhom. Pozmeňujúci návrh č. 10, takisto k bodu 11, sídla a územné obvody obvodných úradov, prílohy, aby okres Myjava bol zaradený v sídle Obvodného úradu Myjava. Ďalej pozmeňujúci návrh č. 11 k bodu 12, sídla a územné obvody obvodných úradov, aby okres Považská Bystrica bol zaradený do sídla Obvodného úradu Považská Bystrica. Pozmeňujúci návrh č. 12, takisto sa dotýka bodu č. 12, prílohy, aby Okresný úrad Púchov, okres, bol zaradený do sídla Obvodného úradu Púchov. Ďalej pozmeňujúci návrh č. 13 k bodu č. 13, prílohy, aby okres Prievidza bol zaradený so sídlom Obvodného úradu v Prievidzi. Pozmeňujúci návrh č. 14, takisto k bodu č. 13, prílohy, aby okres Partizánske bol zaradený so sídlom Obvodného úradu v Partizánskom. Ďalej pozmeňujúci návrh č. 15 k bodu č. 14, sídla a územné obvody obvodných úradov, teda k tejto prílohe, aby okres Nitra bol zaradený do sídla obvodného úradu Nitra. Ďalej dovoľte predložiť pozmeňujúci návrh č. 16 k bodu 14, prílohy, aby okres Zlaté Moravce bol zaradený do sídla obvodu Zlaté Moravce. Pozmeňujúci návrh č. 17 k bodu č. 20, prílohy, aby okresy Žilina a Bytča boli zaradené do Obvodného úradu Žilina. Pozmeňujúci návrh č. 18, takisto k bodu 20, aby okres Kysucké Nové Mesto bol zaradený do Obvodného úradu Kysucké Nové Mesto. Ďalej pozmeňujúci návrh č. 19 k bodu 22, prílohy k zákonu, aby okres Dolný Kubín bol zaradený do obvodu Dolný Kubín. Ďalej takisto k bodu 22, prílohy, aby okres Námestovo bol zaradený do sídla obvodu Námestovo. A bod č. 21, taktiež k bodu 22, prílohy, aby okres Tvrdošín bol zaradený do sídla obvodu Tvrdošín. Ďalej pozmeňujúci návrh č. 22 k bodu 29, prílohy, aby okres Rimavská Sobota bol zaradený do sídla obvodu Rimavská Sobota. Pozmeňujúci návrh č. 23 k bodu 29, prílohy, aby okres Revúca bol zaradený do sídla obvodu Revúca. Pozmeňujúci návrh č. 24 k bodu 31, prílohy, sídla a územné obvody obvodných úradov, aby okres Zvolen bol zaradený do sídla obvodu Zvolen. Takisto pozmeňujúci návrh č. 25, dávam pozmeňujúci návrh, aby okres Detva bol zaradený do sídla obvodu Detva. Pozmeňujúci návrh č. 26, taktiež k bodu 31, prílohy, aby okres Krupina bol zaradený do sídla obvodu Krupina. Pozmeňujúci návrh č. 27 k bodu 32, prílohy, aby okres Žiar nad Hronom bol zaradený do sídla obvodu Žiar nad Hronom. Pozmeňujúci návrh č. 28, aby okresy Žarnovica a Banská Štiavnica boli zaradené do sídla obvodu Žarnovica. Pozmeňujúci návrh č. 29 k bodu 33, prílohy, aby okres Prešov bol zaradený do sídla obvodu Prešov. Pozmeňujúci návrh číslo 30, taktiež k 33 bodu prílohy, aby okres Sabinov bol zaradený do sídla obvodu Sabinov. Pozmeňujúci návrh číslo 31, dotýka sa bodu 35, prílohy, aby okres Humenné a Medzilaborce boli zaradené do sídla obvodu Humenné. Pozmeňujúci návrh číslo 32 k bodu 35, prílohy, aby okres Snina bol zaradený do sídla obvodu Snina. Ďalej predkladám pozmeňujúci návrh číslo 33, k bodu 37 prílohy, aby okres Poprad bol sídlom obvodného úradu Poprad. Pozmeňujúci návrh číslo 34, taktiež k bodu 37 prílohy, aby okres Levoča bol zaradený do sídla obvodu Levoča. Pozmeňujúci návrh číslo 35, je to k bodu 39, aby okres Stropkov bol zaradený do sídla obvodu Stropkov. Pozmeňujúci návrh číslo 36, taktiež k bodu 39, prílohy, aby okres Svidník bol zaradený do sídla obvodu Svidník. Pozmeňujúci návrh číslo 37. K bodu 42, aby okres Košice okolie bol zaradený do sídla obvodu Košice. Pozmeňujúci návrh 38 k bodu 42, aby okres Gelnica bol zaradený do sídla obvodu Gelnica. Myslím, že zdôvodnenie je veľmi jednoduché, v navrhovaných sídlach obvodných úradov doteraz fungovali okresné úrady v zmysle zákona č. 221/1996 Z. z. o územnom a správnom usporiadaní Slovenskej republiky. Tieto úrady doteraz potvrdili svoju opodstatnenosť, pretože priblížili výkon štátnej správy k občanom v príslušných okresoch. Napriek skutočnosti, že prebieha takzvaná decentralizácia štátnej správy, bolo by vhodné, keby sídla nových obvodných úradov štátnej správy boli tam, kde sa to doteraz osvedčilo, to znamená v doteraz fungujúcich okresoch. Tí, ktorí si pozreli tieto pozmeňujúce návrhy, zároveň zistili, že z predloženého návrhu, tak ako ho predložila vláda, zostáva 25 pôvodných návrhov, to znamená tak, ako sú v prílohe tieto zakotvené, celkove, ak by sa tieto pozmeňujúce návrhy prijali, tak potom by po úprave pôsobilo 69 obvodných úradov, kde by teda mali svoje sídla. Vychádza to aj z toho, že zrejme predkladatelia museli, ja neviem, či už pod tlakom koalície, priznať, a zrejme dnes sa ešte o tom dozvieme, že budú predložené zo strany vládnych poslancov návrhy, aby boli vytvorené aj ďalšie obvody v rámci novely tohto zákona, uvidíme, aký priestor tomu bude venovaný a aký bude záujem túto otázku riešiť. Tieto pozmeňujúce návrhy vychádzali aj z toho, že v roku 1996 sme tu absolvovali veľmi dlhú rozpravu a mali sme veľké množstvo materiálov, odborných posudkov jednotlivých primátorov miest, pretože išlo o mestá a sídla okresných úradov, vytvorenie okresných miest, kde zdôvodňovali, prečo v tom okrese áno, v tom nie, ja myslím, že aj vládna koalícia mala možnosť sa s týmto zoznámiť, pretože už teraz dostávame ako poslanci mnoho pripomienok, výhrad jednotlivých primátorov, zastupiteľstiev mestských úradov, prečo tam to sídlo áno, prečo nie. Osobne zastávam názor, že ak by bola snaha úprimne riešiť túto problematiku a nevyvolávať zbytočné spory, tak by sa predišlo k tomu, pretože to, že tieto pnutia a napätia tam vznikajú, potvrdzuje aj skutočnosť, že už predkladatelia začali zvažovať a dali to aj do návrhu zákona, že po súhlase ministerstva vnútra vlastne sa budú vytvárať z krajských úradov takzvané vysunuté pracoviská a pôsobnosť v tých obvodoch, ktoré boli voľakedy, a tých bolo 121. Takže na jednej strane ak hovoríme o priblížení, hľadáme spôsob, že by to mohlo byť eventuálne až tých 121 bývalých obvodných úradoch štátnej správy, ktoré niekedy fungovali, a následne vytvárame priestor, aby nastali opätovné napätia medzi jednotlivými mestami, ktoré budú sídlom a ktoré sídlom nebudú. Nehovoriac o tom, že k prerozdeleniu štátnej správy, pán minister vnútra, ste asi prvý minister vnútra, ktorý sa takýmto spôsobom k tomu postavil, neviem, ako ste hlasovali vo vláde, ale zrejme za vládny návrh, že púšťate s pôsobnosti ministerstva vnútra organizáciu štátnej správy a doteraz ak niesol zodpovednosť za fungovanie štátnej správy ministerstva vnútra, teraz možno táto zodpovednosť sa rozplynie na ďalších a otázka je, že čas ukáže, ako toto fungovalo, aby voliči patrične na konci nášho volebného obdobia mohli povedať, či sa s fungujúcou, s takto fungujúcou štátnou správou stotožnili, alebo nie. Ďakujem pekne za pozornosť. (Potlesk.) Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Za poslanecký klub strany ANO vystúpi pán poslanec Viktor Béreš, po ňom pán poslanec Zubo. V. Béreš, poslanec: Vážené pani predsedajúca, vážený pán minister, vážené poslankyne, poslanci, dovoľte mi, aby som v úvode najprv reagoval na niekoľko pripomienok zo strany pána Cabaja, a reagoval vlastne aj na stanovisko Aliancie nového občana, ktorý je, samozrejme, prebiehal v určitom procese a rád by som to dal trošku na správnu mieru. Najprv tá poznámka pána Cabaja, že v podstate aj moja účasť, čo sa týka výboru, najprv bola na prospech inej koncepcie, potom sa týkala už vlastne aj podpory vládneho návrhu, tak musím povedať, že kritizujete práve tú stranu, alebo tú koncepciu strany, ktorá sa snažila ešte vojsť do tej diskusie, tak aby to obmenila, a prakticky aj to stanovisko bolo vlastne tak myslené, aby to bolo na prospech občanov. Aj my sa pohybujeme v regióne, aj my prakticky načúvame, čo hovoria okresy a absolútne chápem vaše stanovisko, na druhej strane prebehli politické rokovania a, jednoducho, dali nám zapravdu aj na ministerstve vnútra, takže, samozrejme, že došlo tam k určitému, takému názorovému posunu. V úvode vlastne pán minister hovoril, že vlastne tie reakcie sa týkali najčastejšie počtu tých sídiel obvodných úradov, rád by som vlastne pripomenul, že týkalo sa to aj samotného systému usporiadania miestnej štátnej správy a musím otvorene povedať aj za náš poslanecký klub, že tie výhrady trvajú dodnes, jednoducho, myslíme si, že určitá koncepcia, integrovaná, ktorá v súčasnosti existuje, a tak, ako sme navrhovali, s redukciou počtu tých okresných, respektíve budúcich obvodných úradov, mala opodstatnenie a jednoducho, verejná správa - a to si málo možno odborníkov a hlavne novinárov uvedomuje, je typická hlavne tým, že komunikuje občanmi, v tom je možno zásadný rozdiel oproti reforme, dôchodkovej alebo sociálnej, kde naozaj vlastne je ten prístup k tomu úradníkovi je dôležitejší, a preto si myslíme, že aj to redukovanie počtu úradníkov a zmenenie vlastne systému práce by bolo riešením a nemuselo sa ísť v tej prvej fáze až do takej radikálnej zmeny, ako je vlastne špecializovaná miestna štátna správa, ale, samozrejme, keď dvaja ekonómovia sa stretnú a hovorí sa, že vzniknú tri názory, to bol presne ten proces, ktorý predbiehal, a, proste, neskrývam možno určité sklamanie, že neprešla tá koncepcia, ktorú sme navrhovali, lebo myslím si, že má opodstatnenie, ale, proste, bolo to výsledkom politickej výmeny, politickej dohody, ktorá, vlastne, každá strana ponúkla, vlastne, argumenty a uvážili sme, že v prospech, vlastne, tej celkovej, vlastne, reformy a balíka tých reforiem je možno vhodné podporiť tú reformu tak, ako navrhlo ministerstvo vnútra, nielen preto, že rok na nej pracovalo. Dovoľte mi povedať dve veci, ktoré sprevádzajú vždy každú reformu verejnej správy, a to sú, vlastne, je to aspekt demokratickosť a racionálnosť. Tú demokratickosť by som chápal ako určitý, vlastne, prenos kompetencií na samosprávu a to sme navrhovali aj my. Musím povedať, že v tom sa koncepcia ministerstva vnútra a povedzme aj nášho poslaneckého klubu nemenila, avšak jediný spor, ktorý nastal a o ktorom sme stále hovorili, bola racionálnosť, to znamená, koľko by sme reálne ušetrili. Naozaj, 750 miliónov korún, ktoré „deklarovalo“ ministerstvo vnútra, možno bol nepresný údaj, čo sa prejavilo v návrhu zákona o štátnom rozpočte, kde je vyčíslených 539 miliónov korún, ale, samozrejme, že uznali sme dôvody tej nižšej úspory, ktorá spočíva hlavne v tom, že na matriky v priebehu roku 2003 sa vyčlenilo 123 miliónov korún, to znamená, že boli tam určité argumenty, prečo tá úspora má byť, alebo bude, je plánovaná, ako, nižšia, napriek tomu sme radi, že tá úspora sa dosiahla, respektíve budeme aj žiadať, aby každoročne ministerstvo vnútra sledovalo garantovanú ročnú úsporu, a jednoducho je to aj výzva na - možno - úlohu splnomocnenca vlády pre verejnú správu pána Nižňanského, aby tá reforma neskončila, vlastne, prijatím, alebo neprijatím tohto zákona, ale, jednoducho, aby sa sledovali tieto náklady, sledovali sa režijné náklady, ako sme zistili, že možno nie sú presne sledované, to znamená, tie prevádzkové náklady, ktoré sa očakávajú, že budú nižšie po tejto reforme. Musím povedať aj na stranu, vlastne, predstaviteľa HZDS, že bola to, vlastne, snaha, vlastne ako keby zabetónovať ten súčasný stav, ktorý existuje, a toto považujem za trošku naivné, keď dnes nevidíme, že naozaj boli aj okresy tretieho stupňa, ktoré sú skutočne veľmi malé a jednoducho keby sme už boli veľmi, veľmi takí ústretoví, tak by sme celkom určite snažili sa proste zrušiť okresy tretieho stupňa, to znamená... Tie tam nie sú, ale snažím sa reagovať na to, že jednoducho ten počet nebol optimálny ani doteraz, to znamená, že snažili sme sa to aj touto reformou jednoducho zväčšiť tieto okresy, respektíve budúce obvodné úrady na ich pôsobnosť a musím vám skutočne povedať, že do roku 1996, a keď dnes hovorím, sa rozprávame s odborníkmi, pochvaľovali si práve ten model tých takzvaných veľkých okresov, áno, naozaj, keď dnes chodíme po celom Slovensku, tak tento model sa im páčil najviac a treba, proste, toto s potešením povedať, že práve aj tá súčasná reforma priniesla to zníženie na tých 50 a to podporuje práve tú spokojnosť tých takzvaných, v úvodzovkách teda, „veľkých okresov“ do roku 1996. Aby som to povedal v určitej kontinuite, tak treba povedať, že v roku 2001 bol schválený vlastne zákon o „vúckách“ a, samozrejme, vznikla akási eufória z toho, že samospráva dosiahla takzvané, vlastne, svoje VÚC, dobudúcna však chcem povedať, že podcenila sa taká takzvaná informovanosť občanov, pretože dodnes, keď stretávame ľudí, mnohí nevedia definovať, alebo identifikovať pojem VÚC, áno, takže keď teda dnes hovoríme o reforme verejnej správy, tak treba vidieť aj tento problém, aby jednoducho ľudia nemali v tom akýsi chaos medzi tými úradmi... Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Dámy a páni, prepáčte, pán poslanec, prosím o väčší pokoj v rokovacej sále, nedokážeme sa už ani počúvať. Ďakujem. V. Béreš, poslanec: A to, čo chcem povedať, dobudúcna, a to je vízia, ktorá by mala možno spájať koalíciu aj opozíciu, je tá, aby, jednoducho, držali sme sa princípu takzvanej lokálnej fokálnej sústredenosti, to znamená, aby v jednom meste v rámci regiónu bolo vlastne zastúpenie „vúcky“, alebo dajmetomu samosprávy, regionálnej samosprávy a zastúpenia štátnej správy, to sa mnohokrát nedarí, keď vlastne občania majú mierny chaos, či to vybavia v jednom, alebo v druhom meste, to znamená, že toto je, vlastne, trend, ktorý ide zo zahraničia, aby naozaj, proste, tá lokálna koncentrácia bola zachovaná, čo sa týka štátnej aj verejnej správy. Druhý taký nedostatok, ktorý sa aj v zahraničí vyskytoval, a rieši to aj súčasný návrh reformy, je ten, že vlastne bola tu miniaturizácia miestnej štátnej správy, áno, bolo tých okresov skutočne veľmi veľa, bola tam prezamestnanosť na úrovni 12 000 zamestnancov a toto sa nám naozaj podarilo vlastne znížiť do počtu 50 obvodných úradov., Čo by som povedal takisto, možno tak vizionársky, čo určite budeme presadzovať vo forme zmeny zákonov, je to, že aj pri posudzovaní, prechode tých kompetencií na obce sa veľmi formalizuje, poviem obec a odovzdávame kompetencie obciam bez ohľadu na zohľadnenie ich demografických, ekonomických a spoločenských daností. Jednoducho, tam sme to možno podcenili pri zákone, teda z 1. 1. 2004, keď sme vlastne úradovne vytvárali, spoločné úradovne stavebné, a jednoducho tam sa nám potvrdilo, že možno sme to zo zákona mali riešiť tak, aby obce to ďalšie tri až štyri mesiace nemuseli dosť zdĺhavým spôsobom, namáhavým riešiť. Takže tam by som chcel povedať, že treba v budúcnosti naozaj ten formálno-právny prístup posudzovať z hľadiska tých schopností a možností danej obce. Tam vidíme dosť veľké rezervy. Čo sa týka toho modelu, ku ktorému sa dopracovalo aj ministerstvo vnútra, tak treba povedať, že vychádzali sme z troch možností takisto ako ministerstvo, to znamená, alebo bude prevaha štátnej správy nad samosprávou, alebo sa vytvorí takzvaný duálny model, alebo to bude prevaha miestnej samosprávy. Treba povedať, že vzhľadom na to, že sme, vlastne, „odkoncentrovali“ tie veľké právomoci okresným prednostom, tak vzniklo, vlastne, zníženie tej štátnej moci čo na najnižšej úrovni, v prospech samospráv, čo treba považovať za pozitívum. Možno negatívom je, že je tu koncentrácia zasa moci na úrovni, dá sa povedať, krajskej. Áno. To znamená, že tam sa bude sústreďovať, vlastne, v rukách tých krajských prednostov, vlastne, výber personálnych vecí, ekonomických a tak ďalej, takže je tu tá koncentrácia vo vzťahu k vyššiemu orgánu, ale to pozitívum je, že vlastne sme odovzdali tie kompetencie a budú sa odovzdávať samospráve a na tej miestnej štátnej úrovni bude nižšia právomoc tých obvodných prednostov. Takže toto považujeme za pozitívum. Chcel by som na záver povedať ešte pár vecí, ktoré by sme chceli, vlastne, alebo ktoré prezentujem za náš poslanecký klub, a to je, vlastne, ten, že mnohokrát sa, vlastne, pri tvorbe vzniku „vúcok“ a krajskom úrade ako keby len rozdvojili tie správne agendy. Jednoducho, občan mal do dnešného dňa mierny chaos, to znamená, že čo má vybaviť na krajskom úrade, čo má vybaviť na „vúcke“, čiže tam by sme mali oddeliť tú správnu agendu, áno, ten správny výkon, tak, aby, čiže treba vlastne dbať na to, aby informatizácia a hlavne informovanie občanov bolo na vyššej úrovni. Samozrejme, že pri tých debatách, ktoré sme vlastne viedli posledné mesiace, sme vyčítali možno tú slabú úsporu, áno, je to naozaj pravda. Na druhej strane však dnes nevieme ešte stále posúdiť, koľko vlastne tá prevádzka v tých nových budovách bude stáť, áno, jednoducho je to takmer nemožné, pretože bude tam teda určitý vlastne pokles počtu zamestnancov, avšak tak analyticky sa to nikdy neviedlo, to znamená, že môžeme vychádzať len z tých údajov, ktoré dnes máme, to znamená, ktoré sme mali na prevádzku okresných a krajských úradov a môžem vlastne naozaj „deklarovať“, že štátny rozpočet na budúci rok hovorí o úspore tých 539 miliónov korún, ako rozpočítaný na tie kapitoly, čiže tam vidíme vlastne tú zásadnú úsporu a tým pádom s týmto číslom sa naozaj dá argumentovať a hovorí o tej úspore. Čiže to sa vraciam k tomu cieľu, ktorý stanovila reforma verejnej správy, to jest dosiahnuť úsporu, aj keď sme očakávali vyššiu, ale jednoducho vzhľadom na to, že aj pán Nižňanský, aj ministerstvo vnútra „deklaruje“ vlastne tú ročnú pravidelnú úsporu, tak budeme ju sledovať a za takýchto okolností, myslím si, že má význam takúto reformu podporovať. Chcel by som dať na záver ešte takú jednu, možno taký jeden návrh, ktorý sa budem snažiť presadiť, a to je, aby sa veľmi presne sledovali vlastne financovania jednotlivých rezortov, áno, dnes, jednoducho, máme podľa tých rozpočtových kapitol naplánované prostriedky, ktoré vlastne budú na zriadenie tých špecializovaných úradov štátnej správy, avšak boli by sme veľmi neradi, a to poviem úplne úprimne, aby, jednoducho, tie rezortné, vlastne, ministerstvá, začali proste postupne zvyšovať a vlastne ten balík peňazí dávať, vlastne, na to zriadenie a výbavu tých špecializovaných úradov. Myslím si, že na toto si treba dať pozor, aby, naozaj, to nevzniklo iba teraz k tomuto momentu dojem, že je to výhodné, čiže chcem povedať, že vzniká tu záväzok aj nás, dobudúcna, aby sme tieto náklady veľmi pozorne sledovali a jednoducho, aby nám takpovediac neušli. Takže v kocke chcem povedať, že podporujeme túto reformu, vzhľadom na to, že tie argumenty boli v konečnom dôsledku presvedčivé, avšak to, čo chcem povedať dobudúcna, je to, aby pravidelne každoročne aj splnomocnenec vlády pre reformu, respektíve pre verejnú správu, aby sledoval tieto náklady, sledoval ich aj podľa rezortov, a tak, aby táto reforma neskončila len prijatím alebo neprijatím tohto zákona. Ďakujem. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Ďakujem, pán poslanec. Faktické poznámky, pán poslanec Cabaj. Uzatváram možnosť hlásiť sa. Pán Janiš. Uzatváram možnosť hlásiť sa s faktickými poznámkami. Pán poslanec Cabaj.