Sloboda, Radovan, poslanec NR SR (2022-03-22):
Ďakujem za slovo, pán predsedajúci. Vážené panie poslankyne, páni poslanci, dnes rokovaný zákon o reforme vysokých škôl je už dlhodobo diskutovaný. Prvý, prvá zmienka a prvý draft, nástrel sa objavil už niekedy koncom roku 2020 a odvtedy sme prešli veľmi zložitou diskusiou, až sme sa dostali k dnešnej podobe, ktorá, ktorá, ktorú budeme schvaľovať. V spoločnosti dlhodobo prevláda názor, že kvalita vysokých škôl na Slovenku nie je vysoká, prípadne že upadá. Ďalej počúvame z viacerých strán, že vysokú školu nájdete v každom druhom meste. Toto je z dôvodu, hlavne jedným z hlavných dôvodov, aj prečo vítam a podporujem túto legislatívnu a predovšetkým systémovú iniciatívu ministerstva školstva, ktorá má za cieľ túto situáciu zmeniť a prísť s riešeniami, ktoré zvýšia úroveň, kvalitu, atraktivitu a vnútorné procesy na našich školách. Fakty hovoria jasne, 16 % študentov stredoškolákov odchádza na zahraničné vysoké školy. Často ide o tých najšikovnejších, ktorí nemajú problém s jazykovou bariérou a dokážu sa presadiť aj v zahraničí. Nebolo by vôbec problémom, že títo študenti idú do zahraničia, problém však je, že sa z tohoto zahraničia nevracajú späť. A práve o takýchto hodnotných ľudí potom naša krajina prichádza a sme o nich ochudobnení. Na základe prieskumu vzdelávacieho projektu Praxuj.sk, ktorý bol realizovaný v januári minulého roku, vyšlo, že až 60,6 % našich študentov v zahraničí sa už nep... neplánuje vrátiť domov. Lákajú našich študentov v zahraničí kvalitné vysoké školy, pracovné príležitosti, možnosti kariérneho rastu, zlepšenia schopností a tak ďalej. Popri tomto sme svedkami, že slovenské vysoké školy sa príliš neumiestňujú v prestížnych svetových rebríčkoch. Takzvaný Šanghajský rebríček zverejňuje top tisíc univerzít, kde sa z našich univerzít umiestnila iba Univerzita Komenského, a to na zdieľanom 801. až 900. mieste. Pre porovnanie – zo susedných krajín, z ktorých sa v tomto rebríčku objavuje až sedem univerzít z Českej republiky, desať z Poľska, štyri z Maďarska a trinásť z Rakúska, všetky tieto univerzity sú pred našou univerzitou. Ďalší rebríček, ktorý sa volá Times Higher Education, v ňom sa umiestnilo osem vysokých škôl, osem slovenských univerzít, avšak všetky boli na tisíc a viac mieste. Existuje aj rebríček QS World University Rankings, kde sa umiestnili štyri slovenské univerzity, zase na 650. až 700. mieste. Vo všetkých týchto rebríčkoch nás predbiehajú univerzity zo susedných krajín, ako som už zmienil. Od začiatku tvorby reformy vysokých škôl som sledoval spoločenskú diskusiu, argumenty jednotlivých strán a som sa, sám som sa na výbore pýtal rektorov, aké navrhujú riešenia, aby sme zabránili odlivu mladých, nádejných a talentovaných študentov do zahraničia, a prečo majú slovenské univerzity podľa nich problém umiestňovať sa na lepších pozíciách v svetových rankingoch a hodnoteniach. Nepočul som jasnú odpoveď. Jedinou odpoveďou bolo, že zrejme v Čechách majú lepšie kampusy. Skutočne takúto odpoveď som dostal od jedného slovenského rektora. Na otázku, prečo naši študenti odchádzajú masívne do zahraničia a prečo je pre nich lukratívne štúdium v zahraničí, ešte raz, odpoveď znela, asi majú v Čechách krajšie kampusy! Táto reforma vysokých škôl je v mnohých oblastiach inšpirovaná vyspelými európskymi krajinami, ako je Rakúsko, Francúzsko či Veľká Británia, a som presvedčený, že prináša mnoho riešení, ktoré môžu dopomôcť k nášmu cieľu, a to dostať vzdelávanie na našich vysokých školách na európsku úroveň. Veľmi ma mrzí, že diskusia o reforme vysokých škôl sa posunula do štádia, že časť spoločnosti si myslí, že jediným účelom reformy je obrať akademickú správu o slobodu. Toto jednoducho nie je pravda. Rád by som predstavil ešte niekoľko riešení, ktorá táto reforma prináša. 1. Zavádzanie výkonnostných zmlúv. Výkonnostné zmluvy viazané na ciele a ukazovatele z dlhodobého zámeru, je to úplne nový spôsob, prostredníctvom ktorého bude časť štátnej dotácie pre vysoké školy poskytovaná na základe ich plnenia alebo neplnenia zmluvou dohodnutých merateľných ukazovateľov. Ide o formát navyšovania financií pre jednotlivé univerzity, ktoré so štátom podpíšu zmluvu, v ktorých sa zaviažu spĺňať určité kvalitatívne kritériá. Toto jeden zo spôsobov, ako univerzity môžu byť motivované vzdelávať v oboroch, ktoré majú zmysel a zohľadňujú aktuálne potreby trhu práce. Študent tým získa istotu, že sa v budúcnosti uplatní, a univerzita získa dodatočné prostriedky od štátu. 2. Funkčné miesta docentov a profesorov. Chceme pre naše deti, aby na slovenských univerzitách mali možnosť prednášať a vyučovať tí najlepší, a rovnako teda ľudia aj zo zahraničia. Aktuálny systém je však nastavený tak, že ak príde odborník zo zahraničia, ktorý je profesorom na zahraničnej univerzite, tak nezíska vedecko-pedagogický titul profesor na našich univerzitách. Ako toto je tiež veľmi zarážajúce a je to dôvod, prečo tu nemôžeme dostať kvalitných zahraničných profesorov. Ak teda tu chceme dlhodobo zostať, musí si prejsť celý slovenský proces udeľovania titulov, ten zahraničný, zahraničný docent alebo profesor. Táto reforma preto upravuje tieto tzv. funkčné miesta a stanovuje minimálne celoštátne predpoklady na obsadzovanie funkčného miesta docenta a profesora a ruší viazanie funkčných miest na tituly. 3. Financovanie na základe kvality. Tak ako aj v biznise, aj na vysokých školách vieme tých kvalitných motivovať finančne. Kvalitné univerzity tak dostanú viac financií, aby mali priestor ešte viac sa rozvíjať a napredovať. Práve takýto krok môže byť spúšťačom kvalitnejších výstupov, lepšieho vzdelania a výskumu aj u slabších univerzít, keď budú vedieť, že za väčšiu kvalitu budú viac finančne ohodnotené. Kvalitné vzdelanie bude následne produkovať kvalitnejších ľudí pre trh práce. 4. Systémová zmena riadenia verejných vysokých škôl. Verejné vysoké školy dostávajú financie z verejných zdrojov, preto je logické a zároveň namieste mať záujem na tom, aby boli čo najkvalitnejšie vo výučbe, ale aj efektívne v rozhodovacích procesoch. Touto reformou sa upravuje zloženie správnych rád. Opäť sa reformou vraciame k určeniu, že rektor môže byť vo funkcii na tej istej škole len dve funkčné obdobia po sebe, mení sa aj pôsobnosť akademických senátov. Cieľom tejto reformy je aj zvýšiť transparentnosť pri obsadzovaní funkcií. Člen správnej rady vysokej školy, rektor a dekan. 5. Skrátenie externého štúdia. Externé štúdium bude trvať rovnako päť rokov, ako dnes trvá denné. Takto to funguje aj v zahraničí. Reforma obsahuje aj mnohé ďalšie riešenia zamerané na zvyšovanie kvality slovenského vysokého školstva, ako aj legislatívnotechnické úpravy, s ktorými sa každý mohol oboznámiť v predloženom materiáli. Záverom chcem ešte raz vyjadriť veľkú podporu tomuto návrhu. Verím, že posunie slovenské vysoké školstvo smerom kupredu, smerom ku kvalite a že nebudeme musieť bývať v budúcnosti svedkami toho, že nám celé ročníky, áno, že úplne celý ročník maturantov z gymnázia odíde študovať do zahraničia. A toto sa, vážení kolegovia, stáva. Preto túto reformu jednoznačne podporujem. Ďakujem.