Mikloško, Jozef, poslanec NR SR (2014-07-03):
Vážená pani podpredsedníčka, vážení páni ministri, vážení kolegovia, kolegyne, ja mám dve interpelácie. Prvá na premiéra Roberta Fica. Ja som v tom smere dal otázku, ale bola zle vylosovaná a odpoveď som ani nedostal, tak si ju dovolím tuná troška rozšírenú prečítať. Jedná sa o Slovenský ústav technickej normalizácie, ktorý bol podľa zákona 264/1999 určený ako jediná právnická osoba na tvorbu, schvaľovania a vydávania slovenských technických noriem. Od januára 2014 však Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo, tak budem hovoriť len „úrad“, zrušil to určenie a začal vykonávať tieto činnosti v rámci odboru technickej normalizácie. Slovenská technická verejnosť zainteresovaná v tejto oblasti sa domnievala, že činnosť doposiaľ vykonávaná Slovenským ústavom technickej normalizácie, odteraz len „SÚTN“, bude pokračovať rovnakým spôsobom ako doteraz, avšak nie je to pravda. Žiaľ, predmetom činnosti organizácie technickej normalizácie je aj vedenie evidencie schválených slovenských technických noriem, ich zmien a zrušení, budovania, spravovanie informačného systému, vedenie, udržiavanie a sprístupňovanie fondov európskych technických noriem a fondov medzinárodných technických noriem, vykonávanie redakčnej a realizačnej činnosti, vydávania a predaj publikácií a tak ďalej. Toto všetko si vyžaduje odborné znalosti, a nie naplnenie politických cieľov, ako sa to deje v súčasnosti, kedy jedinou víziou je výrazné obmedzenie činnosti v oblasti technickej normalizácie namiesto rozvoja a širšieho zapájania technickej verejnosti do tvorby technických noriem na Slovensku. Včlenením SÚTN pod úrad sa technická normalizácia presunula do čisto štátnej sféry, čo nie je v súlade s pravidlami normalizačnej praxe Svetovej obchodnej organizácie, ako aj s pravidlami členstva v európskych normalizačných organizáciách. Zrušilo sa financovanie, ktoré prebiehalo cez kontrakty uzatvárané medzi úradom a SÚTN, čo predstavovalo napríklad vlani temer 900-tisíc eur. Z týchto prostriedkov, z ktorých sa hradila aj samotná činnosť ústavu, sa financovali aj preklady európskych a medzinárodných noriem do slovenského jazyka a tvorba pôvodných slovenských technických noriem, ďalej činnosť technických komisií, poradných orgánov a tak ďalej. Takto sa zabezpečovala zapojenosť do technickej normalizácie u takmer 2-tisíc odborníkov zo všetkých sfér hospodárstva, vydával sa aj donedávna časopis Technická normalizácia. Prechodom pod úrad a vďaka nepripravenosti tohto orgánu ústrednej štátnej správy na túto zmenu, všetky tieto činnosti zamrzli. Počet, percentá prekladov európskych noriem do slovenského jazyka z 30 až 35 % prakticky klesli na nulu. Štát prestal prispievať na to, aby slovenskí občania rozumeli európskym normám, ktoré sa vydávajú len v angličtine, nemčine a francúzštine. Štát sa zriekol finančných prostriedkov, jedná sa o desiatky tisíc eur, ktoré by mohol získať od Európskej komisie za vyúčtovanie prekladov harmonizovaných európskych noriem do národného jazyka. Tiež sa zriekol 2-tisíc odborníkov, ktorí boli zastúpení v národných technických komisiách a ktorí sa svojimi poznatkami zúčastňovali na tvorbe európskych a medzinárodných noriem. Neprekladaním európskych a medzinárodných noriem do slovenčiny by sa stratila aj 20-ročná práca slovenských odborníkov na poli vybudovanej terminologickej databázy, ktorá sa využívala v komunikácii medzi firmami, v zmluvách alebo v legislatíve. Tiež by bolo ohrozené porozumenie technickým textom, najmä na strane malých a stredných podnikateľov, ktorí nemusia ovládať oficiálny jazyk Európskej únie. Tiež sa môže vniesť chaos do riešenia súdnych sporov, kedy sa môže niektorá zo strán vyhovárať, že nerozumela textu normy, keď nie je v slovenčine. Technická normalizácia na Slovensku potrebuje najmä politickú, finančnú a materiálnu podporu, aby sa opätovne zabezpečili činnosti, ktoré vyplývajú z členstva v európskych a medzinárodných štruktúrach. Treba zmeniť aj postoj pána predsedu úradu, ktorý je politickým nominantom a ktorý vyvoláva napätie na pracovisku, uráža a neustále sa vyhráža zamestnancom trestnými oznámeniami. Vážený pán priemer, prepáčte, to som sa naozaj pomýlil, vážený pán premiér (povedané so smiechom, ruch v sále), ako chce vláda zabezpečiť dôležité úlohy technickej normalizácie, ktoré doteraz úspešne vykonávali odborníci Slovenského ústavu technickej normalizácie po radikálnych zmenách, ktoré som opísal v tejto interpelácii? To bola prvá interpelácia a ešte dovoľte druhú. Je to po rozhovore so starým umelcom, 80-ročným akademickým sochárom Milanom Gregušom, ktorý žije v Kysuciach a ktorý sa týka vlastne životného prostredia a prípadne aj ministerstva vnútra a ktorý si dovolím teraz tuná formulovať. Žije v rodnej osade, ktorá je najvyššie položená na hrebeňoch Javorníkov. Mnohokrát bola napadnutá Tatármi, Turkami, Čechmi, posledne Nemcami, ale za posledných rokov sa organizovane likviduje táto osada a ohrozuje sa normálny život jej občanov. Je to chránená oblasť Kysúc, na území Javorníkov a jedná sa najmä o osadu Greguše, odkiaľ pochádza pán Greguš. Likvidáciu tejto osady a chránených území organizujú a páchajú občania Českej republiky z Moravy, ale za aktívnej pomoci Slovákov z obce Makov a Obvodného pozemkového úradu v Čadci. Súčasťou tejto činnosti je organizovaná likvidácia historickej podstaty osady a rozsiahlych nehnuteľnosti, ktorých spoluvlastníkom je aj pán Greguš. Za posledné roky zhabali mnoho jeho ornej pôdy na viacerých parcelách a vytvorili na týchto pozemkoch nové cesty k novopostaveným chatám. Rozbagrovali pozemky, ktoré im nepatria. Starosta obce Makov, ale aj poslanec Žilinského samosprávneho kraja Marián Masnica sú tiež za týmto. V Greguši a v chránenej krajine Kysúc sa skutočne dejú činnosti, ktoré sú proti životnému prostrediu aj proti majetkom občanov Slovenska. Porušili sa tým platné zákony, napr. o ochrane prírody a krajiny, o životnom prostredí, stavebný zákon, o územnom plánovaní a stavebnom poriadku aj trestný zákon. A teda vás žiadam o zákaz vydávania stavebných povolení stavebným úradom obce Makov, najmä na výstavbu nových chát v tejto chránenej oblasti. Ďalej žiadam o zákaz budovania nových prístavieb pri starých objektoch a demolácie starej spojovacej cesty medzi dolnou a hornou cestou v osade. Žiadam vás o zákaz budovania a zriaďovania nových ciest na pôvodnej ornej pôde v osade, ktorá nepatrí tým, ktorí to budujú, a aj o to, aby rozbagrovaná a zdemolovaná stará cesta do osady bola odborne zlikvidovaná a opravená do pôvodného historického stavu. Ďakujem.