J. Tkáčová, poslankyňa: (2008-05-22):
Vážené dámy poslankyne, vážení páni poslanci, dovoľte aj mne, aby som v mene poslaneckého klubu SDKÚ – DS vyjadrila zásadný nesúhlas s touto poslaneckou novelou. Považujeme tento návrh zákona za účelový a lobistický. Pani predkladateľka sa v úvode vyjadrila, že rieši nejednoznačné ustanovenia v zákone, nejednoznačnosť výkladu, že reaguje na aplikačnú prax. Pani kolegyňa, možno, že reagujete na aplikačnú prax, v tom s vami súhlasím, ale nie vyčistením prípadných problémov, ale vnášaním ďalšieho chaosu do tohto zákona. Môj kolega poslanec predrečník už poukázal na stanovisko ZMOS-u, ktoré považuje tento návrh, váš návrh, za nesystémové riešenie, ktoré nerešpektuje zásady uvedené v stavebnom zákone: a to prvok voľnej úvahy – vnáša doňho prvok voľnej úvahy, ale nie pre štátny orgán, ale práve pre toho, kto o územné rozhodnutie žiada. To je v zásadnom rozpore s princípmi právneho štátnu. Prijatie zákona by zablokovalo uplatňovanie nového územného plánu a obmedzilo by aj jednu zo základných funkcií samosprávy, usmerňovanie výstavby na území obce. Ale čo ja považujem za najväčší paradox tohto zákona, je to, že ho predkladajú poslanci strany, ktorá sústavne povyšuje verejný záujem nad súkromný záujem. Len včera sme hlasovali o pozmeňujúcom návrhu pána poslanca Pelegriniho, kde takisto v záujme, vo verejnom záujme okliešťujeme vlastnícke práva, zrovnoprávňujeme v okliešťovaní vlastníckych práv majiteľov poľnohospodárskej pôdy, aj lesnej pôdy. Toto ja považujem za paradox, že poslanci tej istej strany prichádzajú s návrhom zákona, ktorá v nebývalej miere uprednostňuje individuálny konkrétny záujem, a to záujem podnikateľského subjektu. Je to dvojkoľajnosť v slovách a v činoch, kolegovia. Ja to považujem za pokrytectvo. Ale rozumiem tomu. Jednoducho povedané, ide o lobizmus a účelovosť. A rozumiem tomu po všetkých peripetiách, ktoré zažívajú obyvatelia Pezinka. Preukázalo sa, že štátny orgán porušoval zákon, preukázalo sa, že územný plán mesta je platný, hoci bol spochybňovaný a na základe toho nemôže byť vydané platné integrované stavebné povolenie na skládku, a napriek tomu stavebné mechanizmy na skládke pracujú. Mám tu už výsledky štátneho stavebného dozoru, ktoré jednoznačne preukázali, že sa stavebné práce vykonávajú, dokonca nad rámec stavebného povolenia, ktoré ešte nie je platné. Takže, kolegovia, rozumiem týmto návrhom. A aby sme nehovorili len o Pezinku, povedzme si o ďalšej takejto stavbe, ktorá nesie tieto znaky, že ju odmietajú občania a napriek tomu ju štátne úrady pretláčajú a je to plánovaná výstavba nového energetického zdroja v Trebišove. Deväťtisíc občanov podpísalo petíciu, že v meste novú elektráreň nechce, že si ju tam neželá. Mestské zastupiteľstvo hlasovalo proti tomu, územný plán mesta neobsahuje žiadny takýto investičný zámer, a napriek tomu, alebo možno práve preto si Krajský stavebný úrad v Košiciach vyhradil právo podľa § 123 rozhodnúť o umiestnení stavby na prvom stupni ako prvá inštancia. Úradníci sa už nechali počuť, že vydajú územné rozhodnutie, napriek nesúhlasu mesta, napriek nesúhlasu občanov tohto mesta. A čuduj sa svete, zrazu sa objavil aj nový návrh územného plánu mesta, v ktorom sa, nikto nevie odkiaľ, zobrala aj elektráreň v intraviláne mesta. Nie je náhoda, vážení predkladatelia, že iba čistou náhodou vy predkladáte návrh, aby sa do úvahy musel zobrať ten územný plán, ktorý je pre podnikateľa výhodnejší? Nie, veru to nie je náhoda a ja tomu neverím. Preto, aj keď mi je tento procedurálny postup nie celkom príjemný, prichádzame 18 poslanci s návrhom upraviť § 123 tak, aby sa konania pri technicky náročných alebo neobvyklých stavbách alebo pri opatreniach s väčšími alebo rozsiahlejšími účinkami na životné prostredie, pri ktorých si právomoc stavebného úradu vyhradí krajský stavebný úrad, aby sa na tomto konaní mohli zúčastniť aj združenia občanov dotknutých obcí. Dovoľte, aby som predniesla tento pozmeňujúci návrh. Bod 1. Za novelizačný bod 1 sa vkladá novelizačný bod 2, ktorý znie: „2. V § 123 sa dopĺňa druhá veta, ktorá znie: „V takomto prípade sa účastníkmi konania môžu stať občianske združenia občanov dotknutých obcí.“ Odkaz pod čiarou. Poznámka pod čiarou k odkazu x) znie: „Zákon č. 83/1990 Zb. o združovaní občanov.“.“ Bod 2. „Za pôvodný novelizačný bod 2 sa vkladá nový novelizačný bod číslo 4, ktorý znie: „Za paragraf 142a sa vkladá nový paragraf 142b, ktorý znie: „Prechodné ustanovenia k zmenám účinným,“ – a tam vás poprosím, si opravte – „od 1. júla 2008. Konania podľa § 123, ktoré sa začali pred 1. júlom 2008, sa dokončia podľa znenia zákona platného ku dňu začatia konania.“.“ Teda, aby sme vniesli poriadok aj s prechodnými ustanoveniami. Odôvodnenie k bodom 1 a 2. Navrhujeme, aby sa účastníkmi konania mohli stať občianske združenia občanov dotknutých obcí a to v záujme sprehľadnenia konania a zabezpečenia možnosti nezávislého posúdenia súdmi v prípade možného porušenia práv účastníkov konania. Ako som už povedala, nie som celkom stotožnená s tou procedúrou a nemám ani ilúzie, že podporíte tento návrh zákona. Napriek tomu som idealistka a stále verím, že sa veci môžu zmeniť k lepšiemu, preto si vás dovoľujem požiadať, vážení kolegovia, o podporu tohto pozmeňujúceho návrhu. Ďakujem pekne. (Potlesk.)