Viskupič, Jozef, poslanec NR SR (2015-02-10):
Ďakujem. Myslím si, že formát V4, či už budeme naňho pozerať z pohľadu európskej integrácie alebo z NATO, je dôležitý, a preto takisto je pre mňa miestami, napriek tomu, že sme mali aj predsedníctvo a podobne, dôležité, akým spôsobom sa nám podarí prekonať, ja to skúsim nazvať takými slovami, ako sa mi zdá, krízu vo vzťahoch, pretože postoj Poľska a postoj Slovenska sa v niektorých otázkach javí ako diametrálne odlišný. Podľa mňa nie je treba veľmi opakovať tie výhrady a dúfam, že sa, tak ako je napísané v správe, podarí formát V4 nielen udržať pri živote, ale urobiť mu, či už na európskej pôde alebo na aliančnej, taký priestor, aby váha nášho hlasu v tomto, spolu s partnermi, s ktorými naozaj susedíme ako jediný štát priamo, bola minimálne na tej úrovni, ak nie na lepšej. Či sa budeme baviť o možných rozšíreniach V4+1 a podobne, je pre mňa do budúcna otázkou, pretože to celkom v tomto dokumente nevidím. Dve technické poznámky. Myslím, že prvý rečník to tu hovoril, týka sa otázky OBEO alebo ekonomickej diplomacie. Je to taký evergreen, ja už to zhrniem len do jednej vety. Chcel by som od čias, kedy sme ekonomických diplomatov ešte za Radičovej vlády dostali z ministerstva hospodárstva pod gesciu ministerstva zahraničných vecí, úplne rovnakými slovami, ako sa pýtal pán Dzurinda, či bolo urobené dobre. Jedinú zmenu, ktorú som v týchto dvoch koncepciách videl, že naši ekonomickí diplomati boli pod vaším vedením ministerstva takpovediac umiestnení viac prioritne do európskeho priestoru. Či tento proces sme zvládli, či je dobrý, či hodnotenie, nechcem byť iba prvoplánový, lebo množstvo investície, ktoré za ostatné obdobie prišlo, by ako keby túto snahu a tento proces, že sme dostali našich ekonomických diplomatov z ministerstva hospodárstva pod gesciu ministerstva zahraničných vecí a európskych záležitostí, skôr diskvalifikoval, pretože množstvo investícií kleslo. Takisto ak by sme pozreli na turistický ruch, možnože aj tam by som videl ich pôsobnosť. Sme jediným štátom európskeho spoločenstva, kde turizmu alebo turistov ubudlo a podobne. Čiže ak by sme do toho dali striktne ekonomické parametre, nie veľmi túto snahu by sme vedeli hodnotiť pozitívne. Ale či existuje alebo bude existovať v roku 2015, 2016 nejaké zhodnotenie činnosti, či naozaj, a tu si požičiam tú otázku, lebo som ju chcel položiť úplne rovnako, či sme urobili dobre, že ekonomická diplomacia je pod jednou strechou, ale či dokážeme reálne využívať nástroje k tomu, na čo by mali byť ekonomickí diplomati v prvom rade príslušní, a to je, získavať investície, možno propagovať krajinu a podobne. S týmto úzko súvisí ako keby aj záverečná stať vo vašej, alebo jedna zo záverečných statí, ktorú nazývate jednotná prezentácia v zahraničí. Čiže je tu podľa mňa až, až priveľmi diplomatický jazyk, ja si dovolím zacitovať: „Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí bude aktívne presadzovať dodržiavanie princípov koordinácie, synergie, transparentnosti a efektívneho využívania rozpočtových prostriedkov s cieľom zamedziť duplicite pri jednotnej prezentácii Slovenska v zahraničí.“ Podľa mňa by sme sa tomuto brandingu mali už postaviť čelom a mať jednotnú prezentáciu a dokonca po päťročnom období, odkedy sa o nej hovorí, prísť aj s nejakými výsledkami, čo jednotná prezentácia a branding priniesol a kde by sa mohli urobiť konkrétne zlepšenia. Záverom iba zhrniem, a tu by som chcel upriamiť pozornosť, aby sme pri zahraničnej politike a európskej politike či už vo vzťahu k NATO alebo Európskej únii alebo globálne dokázali viacej predvídať možné otázniky, ktoré vznikajú, či už tu budú hovoriť kolegovia v parlamente, alebo vznikať iniciatívy o vystúpení, na to, aby sme reálne komunikovali, odovzdávali ľuďom, čo znamená, ak aliancia a jej predstavitelia, s ktorými poslanci z rôznych výborov môžu prísť do styku, hovorí o tom, že musíme za posledné desaťmesačné obdobie prerobiť celý bezpečnostný rámec NATO, zaviesť nové programy, prichystať alianciu zo sedem- až tridsaťdňového mechanizmu rozhodovania na štyridsaťosemhodinový, budujeme na východnej krajine operatívne veliteľstvá. Či naozaj, a to treba oznámiť slovenskej verejnosti, aj my do bezpečnostnej stratégie, ktorú predpokladám, že uzrie svetlo sveta, pretože od Generálneho štábu, poslancov venujúcim sa tejto problematike, ministerstva obrany, tento dokument je starý a nereflektuje dané požiadavky doby, ale na úrovni NATO sa sedem až desať posledných mesiacov bavíme o programoch, o ktorých mnohí poslanci a verejnosť nemá dostatok informácií. A využil by som silu ministerstva v spolupráci s ministerstvom obrany, aby sme informovali o tom, čo si máme presne predstaviť pod Readiness Action Plan, čo bude veliteľstvo NARF-u znamenať na našom území, či to je prítomnosť vojsk na našom území, či nie. A podľa mňa, ja si myslím, že ak existuje reálna hrozba a týmito akčnými plánmi sa aliancia stavia k novovzniknutej situácii na východe krajiny, aby sme informovali do dôsledkov toto plénum parlamentu a následne aj verejnosť, aby nám potom zbytočne nevznikali iniciatívy cez krajinu, ktoré podľa mňa môžeme potom nazývať konšpirátorské, alebo hodnotiť ich nie veľmi pozitívne z hľadiska možno iba neinformovanosti. Toľko päť okruhov a nejaké otázky, ktoré som potreboval predniesť k materiálu, ktorý prejednávame. Ďakujem za pozornosť.