Matovič, Igor, poslanec NR SR (2013-09-17):
- Detailný implementačný plán reorganizácie, ktorý zmluvne zakotví zvolenú podobu reorganizácie vrátane prípadných úprav podmienok upravených v Zmluve o reorganizácii skupiny SPP vyvolaných zmenou okolností v porovnaní s decembrom 2012. - Dodatok k Akcionárskej zmluve ohľadom SPP v súvislosti s vkladom majetkových účastí vybraných dcérskych spoločností SPP do SPP Infrastructure, a. s., najmä technické zmeny niektorých definícií zamerané na zachovanie súčasného stavu kontroly štátu nad dcérskymi spoločnosťami SPP. - Stanovy SPP Infrastructure, akciová spoločnosť. - Akcionárska zmluva ohľadom SPP Infrastructure, a. s., ktorá nadobudne účinnosť nadobudnutím kontroly štátu nad SPP a prevodom 49-percentnej majetkovej účasti v SPP Infrastructure na SGH, Akcionárska zmluva bude z hľadiska rozloženia práv a povinností akcionárov v podstatných ohľadoch zodpovedať súčasnej Akcionárskej zmluve ohľadom SPP s výnimkami dohodnutými v Zmluve o reorganizácii. - Zmluva o predaji 49 % akcií SPP v SPP Infrastructure, akciová spoločnosť, na SGH. - Zmluva o kúpe vlastných akcií SPP od SGH. - Zmluva o započítaní vzájomných pohľadávok SPP a SGH vyplývajúcich zo zmlúv o predaji 49 % akcií SPP v SPP Infrastructure, akciová spoločnosť, na SGH a o kúpe vlastných akcií SPP od SGH. V závislosti od spôsobu riešenia niektorých technických otázok, ako aj spôsobu riešenia problematiky zabezpečenia skladovacích kapacít pre SPP, resp. štát sa môže vyžadovať zmluvná úprava niektorých ďalších oblastí. Informácia o súvisiacich možných zámeroch v plynárenstve. Predbežný zámer ministerstva hospodárstva v oblasti podzemných zásobníkov zemného plynu podliehajúci ďalšej analýze. V súvislosti s odporúčaním ministerstva hospodárstva ovládnuť spoločnosť SPP (matka-obchodník) je uvažované o získaní plnej kontroly nad niektorým z podzemných zásobníkov zemného plynu, a to najmä z dôvodu zabezpečenia energetickej bezpečnosti krajiny. Štátom kontrolovaný prevádzkovateľ zásobníka by sa so svojím vlastným zásobníkom stal nezávislým hráčom na tomto trhu. Vlastníctvo prevádzkovateľa zásobníka zároveň zlepší vyjednávaciu pozíciu SPP voči súčasným poskytovateľom týchto služieb v prípade renegociácie už platných skladovacích kontraktov alebo v prípade ich prolongácie. Ohľadom tohto zámeru už prebieha na pôde Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky a SPP odborná diskusia s cieľom komplexne posúdiť danú problematiku. Zvážiť strategické záujmy štátu v tejto oblasti z pohľadu požiadaviek a preferencií Slovenskej republiky jednak v oblasti skladovania zemného plynu, ako aj v iných súvisiacich oblastiach. Vybrané legislatívne úpravy vzťahujúce sa na trh so skladovacími kapacitami. Skladovanie zemného plynu v rámci zabezpečenia štandardov bezpečnosti dodávok plynu pre chránených odberateľov. V zmysle zákona o energetike je skladovanie jedným z nástrojov zabezpečenia štandardov bezpečnosti dodávok zemného plynu. Štandard bezpečnosti dodávok zemného plynu je upravený v nariadení EÚ č. 994/2010 a zahŕňa povinnosť zabezpečiť zo strany určitých plynárenských podnikov, tieto určuje členský štát, dodávku zemného plynu chráneným odberateľom, definuje ich členský štát v nadväznosti na kritériá určené v nariadení č. 994/2010 v nasledovných prípadoch: - Mimoriadne teploty počas 7-dňovej špičky, ktorá sa štatisticky vyskytuje raz za 20 rokov. - Aspoň 30-dňové obdobie výnimočne vysokej spotreby zemného plynu, ktorá sa štatisticky vyskytuje raz za 20 rokov. - Aspoň 30-dňové obdobie v prípade prerušenia samostatnej najväčšej plynárenskej infraštruktúry v bežných zimných podmienkach. Nariadenie č. 994/2010 umožňuje, aby členský štát určil aj zvýšený štandard bezpečnosti dodávok zemného plynu alebo ustanovil v tejto súvislosti dodatočné povinnosti, je to ale možné len pri splnení určitých kritérií. Mimo iného tieto opatrenia musia byť presne definované, transparentné, proporčné, nediskriminačné a overiteľné, nesmú neprimerane deformovať hospodársku súťaž a narúšať efektívne fungovanie vnútorného trhu so – to neviem, čo je, asi, dobre – ZP, ani nesmú ohrozovať bezpečnosť dodávky zemného plynu iných členských štátov ani Únie ako celku. Nariadenie č. 994/2010 ustanovuje niektoré ďalšie podmienky obmedzenia v súvislosti so zabezpečovaním štandardov bezpečnosti dodávok zemného plynu, najmä povinnosti plynárenských podnikov týkajúce sa plnenia štandardov, dodávky nesmú byť diskriminačné a nesmú tieto podniky príliš zaťažovať. Členský štát nesmie vyžadovať, aby boli štandardy dodávky splnené len v rámci infraštruktúry, ktorá sa nachádza na jeho území. Slovenský zákon o energetike definuje ako chránených odberateľov nasledovné subjekty: - Odberateľ zemného plynu v domácnosti. - Malý podnik, to je koncový odberateľ zemného plynu, s ročnou spotrebou zemného plynu najviac 100 000 kWh. - Odberateľ plynu, ktorý vyrába teplo a teplú úžitkovú vodu určené pre domácnosť alebo pre ostatných chránených odberateľov a ktorý nie je pri výrobe tepla schopný prejsť na iné palivo. - Prevádzkovateľ zdravotníckeho zariadenia, zariadenia sociálnych služieb. - Zariadenie sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately. - Škola. - Iný odberateľ zemného plynu určený všeobecne záväzným právnym predpisom vydaným Ministerstvom hospodárstva Slovenskej republiky. Zatiaľ túto možnosť rozšírenia kategórie chránených odberateľov, á, zatiaľ táto možnosť rozšírenia kategórie chránených odberateľov nebola využitá v zmysle nariadenia č. 994/2010, však platí obmedzenie, že konečná spotreba zemného plynu zo strany chránených odberateľov okrem odberateľov plynu v domácnosti, výrobcov tepla a teplej úžitkovej vody nesmie presiahnuť 20 % konečnej spotreby zemného plynu. Podľa slovenského zákona o energetike zodpovedá za zabezpečenie štandardu bezpečnosti dodávok zemného plynu vo vzťahu k odberateľom zemného plynu v domácnosti SPP Distribúcia, a. s., a vo vzťahu k ostatným chráneným odberateľom ich príslušný dodávateľ zemného plynu, t. j. v rozsahu svojho trhového podielu aj SPP, akciová spoločnosť. Podľa zákona však môže dodávateľ zemného plynu na základe zmluvy preniesť zodpovednosť za zabezpečenie štandardu bezpečnosti dodávok zemného plynu aj na iného účastníka trhu so zemným plynom. Zákon umožňuje na zabezpečenie štandardov bezpečnosti dodávok zemného plynu použiť nasledovné nástroje: zásoby zemného plynu v zásobníkoch s disponibilnou dodávkou, disponibilitou dodávok zemného plynu zo zásobníkov pri krízovej situácii do siete na území Slovenska, zmluvne zabezpečené dodávky zemného plynu vyrobeného na území Slovenska, využitie cezhraničnej kapacity sietí zmluvne zabezpečenými výpomocnými dodávkami zemného plynu disponibilnými pri krízovej situácii na území Slovenska, najviac však v rozsahu 50 % objemu zemného plynu potrebného na zabezpečenie štandardu bezpečnosti dodávok zemného plynu, iný spôsob len na základe výnimky od ministerstva hospodárstva (vo výnimočných prípadoch z hľadiska technických možností). Skladovanie zemného plynu na účely obchodného vyvažovania nerovnováhy medzi dopytom a ponukou, skladovanie na komerčné účely. Vzhľadom na sezónny charakter spotreby zemného plynu dochádza u všetkých typov odberateľov bez ohľadu na to, či spadajú do regulovaného, alebo neregulovaného segmentu, do úvahy využívanie skladovania ako nástroja pre využívanie predovšetkým sezónnej nerovnováhy medzi dopytom a ponukou zemného plynu. Ide o jeden z optimalizačných nástrojov, ktorý dodávateľ využíva v súlade so svojou obchodnou stratégiou a v závislosti od dostupnosti iných nástrojov flexibility. Cenové vyhlášky ÚRSO ustanovujú, že do výpočtu maximálnej ceny za dodávku zemného plynu odberateľom domácnosti, ako aj za dodávku zemného plynu malým podnikom vstupujú aj náklady na uskladňovanie zemného plynu potrebného na zabezpečenie dodávky zemného plynu pre domácnosti, náklady na uskladňovanie zemného plynu potrebného na zabezpečenie dodávky zemného plynu pre malý podnik. Popis spoločností zaoberajúcich sa skladovaním zemného plynu v rámci skupiny SPP. SPP patrí medzi lídrov v skladovaní zemného plynu v regióne strednej Európy s podzemnými zásobníkmi na Slovensku a v Českej republike. Segment skladovania zemného plynu SPP pozostáva z troch spoločností s kombinovanou kapacitou 3,596 bcm. Na území Slovenskej republiky prevádzkujú podzemné zásobníky dve spoločnosti, a to Nafta, akciová spoločnosť, prevádzkujúca komplex podzemných zásobníkov Láb a Gajary-Báden a spoločnosť Pozagas, a. s., ktorá prevádzkuje podzemný zásobník ZP Láb IV, stavba pri Malackách. Kapacita zásobníka Láb I – III Gajary-Báden je 2,365 bcm. Kapacita zásobníka firmy Pozagas Láb IV je 0,655 bcm, SPP Storage má Dolní Bujanovice, ČR, 0,576 bcm, spolu, dokopy spomenutých 3,596 bcm. Vtlačený výkon je v Lábe 24,5 Mcm/deň, v Pozagase 6,85 Mcm/deň a v Bujanoviciach 7 Mcm/deň, spolu 38,4 Mcm/deň. Ťažobný výkon v Lábe 32,4 Mcm/deň, v Lábe 6,85 Mcm/ deň, v Bujanoviciach 9 Mcm/deň, spolu 48,3 Mcm/deň. Akcionársky podiel SPP v Nafte je 56,15 %, v Pozagase 54,95 %, v SPP Storage 100 %. Tak. Niečo o Nafte. Nafta, je to kľúčový prevádzkovateľ podzemných zásobníkov zemného plynu na Slovensku a líder v prieskume a ťažbe uhľovodíkov na Slovensku. Skladovanie zemného plynu tvorí približne 70 % všetkých aktivít spoločnosti. Poznámka 11. zdroj http:// www.nafta.sk/skladovanie-plynu . Nafta zároveň zabezpečuje správu a rozvoj podzemných skladovacích kapacít v spoločnosti Pozagas. Nafta vlastní a prevádzkuje podzemný zásobník zemného plynu Láb I – III a V na Záhorí s kapacitou takmer 2,4 bcm v blízkosti stredoeurópskeho plynárenského uzla v Rakúsku Baumgarten. Maximálny vtlačený výkon zásobníkov dosahuje 24,5 Mcm/deň a maximálny ťažobný výkon je 32,4 Mcm/deň. V súčasnosti je kapacita zásobníkov zazmluvnená na 94,6 %. Poznámka 12. zdroj http://isot.nafta.sk/y capacity a tak ďalej. Významná časť zakontrahovanej kapacity je zakontrahovaná vnútroskupinovo do SPP, a. s. Najvýznamnejšou udalosťou pre podzemné skladovanie zemného plynu v spoločnosti bolo spustenie prevádzky a testovanie centrálneho areálu Gajary v roku 2011, čím sa dokončila kľúčová časť druhej etapy projektu Gajary-Báden. Po dokončení projektu v roku 2014 dosiahne skladovacia kapacita Nafty 2,5 bcm. Poznámka 13. Odvolávka na stránku Nafty.sk. Nafta má aktivity aj v ťažobnej oblasti, ktoré zahŕňajú prieskum a ťažbu uhľovodíkov na Slovensku. Ťažba zemného plynu na Slovensku v súčasnosti dosahuje ročne úroveň približne 90 Mcm. Ťažba ropy je sústredená najmä v Záhorskej nížine, hlavne v okolí miest Malacky a Gbely. V roku 2012 dosiahla Nafta úspešnosť prieskumu na úrovni 71 %. Okrem spomínaných aktivít sa spoločnosť angažuje aj v oblasti opráv sond na Slovensku, aj v zahraničí a pri realizácii projektov geotermálnej štúdie. Odvolávka na výročnú správu Nafty za rok 2012. Firma Pozagas. Spoločnosť bola založená v roku 1993 spoločnosťami SPP a Nafta. V roku 1994 do Pozagasu kapitálovo vstúpila spoločnosť Gaz de France Suez. Spoločnosť je vlastníkom a prevádzkovateľom druhého najväčšieho podzemného zásobníka zemného plynu na Slovensku Láb IV. Stavba, ktorá sa nachádza vo výhodnej časti Viedenskej panvy v blízkosti mesta Malacky. Pre uskladňovanie sú využívané prírodné geologické štruktúry po primárnom odťažení zemného plynu. Je to strategicky významná poloha v blízkosti hlavných európskych prepravných trás a stredoeurópskeho plynárenského uzla Baumgarten v Rakúsku s vlastníctvom priameho napojenia na jeho infraštruktúru. Prostredníctvom tohto napojenia umožňuje zákazníkom spoločnosti Nafta prístup k uzlu Baumgarten. Zákazníci spoločnosti Pozagas môžu využívať zásobník s priamym prístupom na tri rôzne trhy: domáci trh so zemným plynom v Slovenskej republike prostredníctvom distribučného systému Slovenskej republiky, trh s plynom v Českej republike cez prepravnú sieť a trh so zemným plynom v Rakúsku cez tranzitný systém Gas Connect Austria GmbH. Odvolávka na stránku Pozagasu. PZZP Láb IV stavba predstavuje komplex vyťažených ložísk zemného plynu, ktoré boli procesom konverzie premenené na zásobník. V súčasnosti predstavuje zhruba 18 % objemu uskladňovacích kapacít Slovenskej republiky s uskladňovacou kapacitou 655 Mcm. Maximálne tlačený výkon zásobníkov dosahuje 6,85 Mcm/deň a maximálny ťažobný výkon je 6,85 Mcm/deň. V súčasnosti je kapacita zazmluvnená na 62 % a približne polovica kapacity Pozagas je predaná do roku 2026. Firma SPP Storage. SPP Storage je prevádzkovateľom podzemného zásobníka SPP v Dolných Bojanoviciach. Spoločnosť vznikla 18. marca 2011 pod názvom SPPB, s. r. o, ktorá bola následne premenovaná na SPP Storage, s. r. o. V septembri 2011 došlo k odčleneniu aktív súvisiacich s prevádzkovaním podzemného zásobníka v Dolných Bojanoviciach spoločnosti SPP Bohemia a ich presunu do novozaloženej spoločnosti SPP Storage. Podzemný zásobník zemného plynu v Dolných Bojanoviciach bol vybudovaný spoločnosťou SPP Bohemia v roku 1999 na jednej z najvýznamnejších ropoplynových lokalít v Českej republike. Uskladňovacia kapacita zásobníka dosahuje 576 Mcm, maximálne vtlačený výkon dosahuje 7 Mcm/deň, maximálny ťažobný výkon predstavuje 9 Mcm/deň. Zásobník je napojený na plynárenskú sieť na Slovensku. Kapacita je plne zazmluvnená spoločnosťou SPP Distribúcia do roku 2029. Návrh ďalších krokov. V prípade schválenia odporúčaného variantu reorganizácie sa okamžite pristúpi k finalizácii príslušnej transakčnej dokumentácie. Táto bude zjednodušene súvisieť s týmito operáciami alebo zmluvami. - Vklad majetkových účastí SPP vo vybraných dcérskych spoločnostiach do SPP Infrastructure, akciová spoločnosť. Táto spoločnosť je už založená, bola zapísaná do Obchodného registra dňa 3. 7. 2013. V súčasnosti stopercentnej dcérskej spoločnosti SPP. - Kúpa 49-percentného podielu v SPP (v matke-obchodníkovi) vo vlastníctve SGH, ktorá bude mať podobu odkupu vlastných akcií zo strany SPP od SGH v rozsahu celej majetkovej účasti SGH v SPP. V dôsledku tejto transakcie sa majetková účasť FNM v SPP zvýši na 100 %. - Predaj 49 % akcií v SPP Infrastructure, a. s., zo strany SPP v prospech SGH. - Akcionárska dohoda medzi Fondom národného majetku Slovenskej republiky a SGH ohľadom spoločnosti SPP Infrastructure, a. s. V tejto spoločnosti bude nutné nastaviť corporate governance identickú s nastavením v súčasnej Akcionárskej zmluve medzi Fondom národného majetku Slovenskej republiky a SGH, s úpravami dohodnutými v Zmluve o reorganizácii. Táto Akcionárska zmluva nadobudne účinnosť momentom nadobudnutia 100 % kontroly zo strany Fondu národného majetku nad SPP a predaja 49 % akcií v SPP Infrastructure v prospech SGH. Tieto dve transakcie nadobudnú účinnosť súčasne. - Dokumenty súvisiace so schválenou reorganizáciou zámeru, realizáciou zámeru Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky v oblasti podzemných zásobníkov zemného plynu. Zároveň budú dokončené analýzy a odborné posúdenia týkajúce sa oblasti podzemných zásobníkov zemného plynu s cieľom sfinalizovať preferovaný zámer Slovenskej republiky a štruktúru v zmysle navrhovaného uznesenia vlády. Záver. V rámci úloh, ktoré vláda Slovenskej republiky uložila ministerstvu hospodárstva svojím uznesením č. 694 z 12. decembra 2012, bola požiadavka na predloženie na rokovania vlády informáciu o prerokovanom spôsobe reorganizácie skupiny SPP. Predloženiu tejto informácie a konkrétnemu odporúčaniu ohľadne preferovaného variantu reorganizácie predchádzala intenzívna odborná diskusia na pôde Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky a dôkladné zváženie všetkých podstatných elementov súvisiacej transakcie. Ministerstvo hospodárstva je presvedčené, že variant, ktorý je odporučený na schválenie vládou, je v súlade so strategickými záujmami štátu. Ministerstvo hospodárstva preto odporúča schváliť navrhovaný variant reorganizácie skupiny SPP a zároveň odporúča vláde poveriť ministra hospodárstva, aby v duchu tohto rozhodnutia a v dohodnutých termínoch zabezpečil uskutočnenie reorganizácie a podpísal skompletizované znenie právnych dokumentov súvisiacich so zmenou vlastníckej štruktúry spoločnosti Slovenský plynárenský priemysel, akciová spoločnosť, a reorganizáciou skupiny SPP. Zároveň Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky odporúča schváliť zámer v oblasti zásobovania zemným plynom s tým, že konkretizácia zámerov v tejto oblasti bude špecifikovaná a predložená na posúdenie po dokončení potrebných analýz a odborných diskusií. Ďakujem za pozornosť. To bola informácia o preferovanom spôsobe reorganizácie skupiny spoločnosti Slovenský plynárenský priemysel zo 4. 9. Teraz by som si dovolil prečítať „Návrh na realizáciu nepeňažného vkladu časti podniku Slovenský plynárenský priemysel do spoločnosti Eustream, akciová spoločnosť“, nové znenie. Číslo materiálu UV-5669/2013. Predkladacia správa. Ministerstvo hospodárstva, je to zo 14. februára 2013. Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky predkladá na rokovanie vlády Slovenskej republiky „Návrh na realizáciu nepeňažného vkladu časti podniku Slovenský plynárenský priemysel, akciová spoločnosť, do spoločnosti Eustream, akciová spoločnosť“. Cieľom materiálu je zabezpečiť naplnenie bodu č. 2 uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 656 z 28. novembra 2012, ktorým bolo schválené, že pri prípadnom presune majetku v rámci vertikálne integrovaného podniku na základe § 55 ods. 3 písm. a) zákona č. 251/2012 Z. z. o energetike a o zmene a doplnení niektorých zákonov a pri ďalšom nakladaní s ním musí zostať zachované právo štátu alebo Fondu národného majetku Slovenskej republiky (ďalej len „Fond národného majetku“) v nezmenenom rozsahu obdobne, ako je to pri rozhodovaní v spoločnosti Slovenský plynárenský priemysel, a. s. (ďalej len „SPP“). Prevod nepeňažného vkladu časti podniku SPP do spoločnosti Eustream, a. s. (ďalej len „Eustream“), súvisí s transpozíciou smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/73 ES z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom, ktorou sa zrušuje smernica 2003/55 Európskeho spoločenstva a nariadením Európskeho parlamentu a Rady ES č. 715/2009 o podmienkach prístupu do prepravných sietí pre zemný plyn, ktorým sa zrušuje nariadenie ES č. 1775/2005. Článok 9 uvedenej smernice vyžaduje, aby členské štáty najneskôr do 3. marca 2012 zabezpečili oddelenie prepravných sietí a prevádzkovateľov prepravných sietí, pričom smernica dáva členskému štátu možnosť implementovať túto požiadavku uplatnením jedného z troch modelov vlastníckeho oddelenia prevádzkovateľa prepravnej siete, a to úplné oddelenie vlastníctva zariadenia nezávislého prevádzkovateľa prepravnej siete, a to po prvé úplné oddelenie vlastníctva, zariadenie nezávislého prevádzkovateľa siete ISO, zariadenie nezávislého prevádzkovateľa prepravnej siete ITO. Vláda Slovenskej republiky transponovala predmetnú smernicu do slovenského prepravného poriadku prostredníctvom novelizácie zákona o energetike č. 251/2012 Z. z. a zákona o regulácii v sieťových odvetviach č. 250/2012 Z. z. s účinnosťou od 1. septembra 2012. Podľa § 50 ods. 1 až 7 zákona o energetike je východiskovým modelom vlastnícke oddelenie prevádzkovateľa prepravnej siete. Model OU. V prípade, že sa nepoužije § 50 ods. 8, ktorý dáva vláde možnosť do 1. decembra 2012 rozhodnúť o uplatnení modelu ITO. V prípade implementácie modelov OU a ITO musí prevádzkovateľ prepravnej siete vlastniť prepravnú sieť, pričom táto požiadavka v prípade modelu vlastníckeho oddelenia modelu OU jednoznačne vyplýva z čl. 9 ods. 1 písm. a) a v prípade modelu nezávislého prevádzkovateľa prepravnej siete, model ITO, vyplýva z čl. 17 ods. 1 písm. a) príslušnej smernice. Súčasná situácia, keď si spoločnosť Eustream od spoločnosti SPP prenajíma prepravnú sieť, nie je z pohľadu smernice a novej energetickej legislatívy akceptovateľná a neumožnila by ani úspešné ukončenie procesu certifikácie prevádzkovateľa prepravnej siete zo strany ÚRSO podľa § 25 zákona o regulácii v sieťových odvetviach. Vlastníctvo aktív potrebných pre prepravu plynu vrátane prepravnej siete predstavuje základnú a nevyhnutnú podmienku preukazovania nezávislosti prevádzkovateľa prepravnej siete. Táto podmienka bude splnená až po realizácii prechodu prepravných aktív vrátane prepravnej siete zo spoločnosti SPP na spoločnosť Eustream. Podľa § 42 zákona o regulácii je spoločnosť Eustream povinná podať návrh na začatie zákona o certifikácii najneskôr do 28. februára 2013. K tomuto dátumu by mal byť proces nepeňažného vkladu časti podniku SPP do spoločnosti Eustream ukončený. Vzhľadom na požiadavky zákona o regulácii je potrebné schváliť vklad časti podniku SPP do spoločnosti Eustream valným zhromaždením SPP v súlade s platnými stanovami spoločnosti SPP pred uplynutím 28. februára 2013. V tejto súvislosti treba upozorniť na skutočnosť, že lehota na transpozíciu smernice 2009/73 ES uplynula dňom 3. marca 2013. Dňa 28. novembra 2012 prijala vláda SR uznesenie č. 656/2012 o určení nepoužitia vlastníckeho oddelenia prevádzkovateľa prepravnej siete, v rámci ktorého zároveň určila princípy nakladania s aktívami tvoriacimi prepravnú sieť. Podľa tohto uznesenia pri prípadnom prevode majetku v rámci vertikálne integrovaného podniku a pri ďalšom nakladaní s ním musí zostať zachované právo štátu alebo Fondu národného majetku Slovenskej republiky v nezmenenom rozsahu obdobne, ako je to pri rozhodovaní v spoločnosti SPP, a. s. V tejto súvislosti informujeme, že implementáciu uznesenia vlády č. 656/2012 zabezpečuje zmenená a schválená Akcionárska zmluva ohľadom spoločnosti SPP zo 14. decembra 2012, uzavretá s pôvodnými zahraničnými akcionármi v súvislosti implementácie modelu ITO. No nakladanie s aktívami prepravnej siete presahujúcej stanovenú finančnú hodnotu sa v zmysle zmenenej a preformulovanej Akcionárskej zmluvy zo 14. decembra 2012 vyžaduje schválenie valným zhromaždením SPP. Na platnosť takéhoto nakladania je tiež potrebné, aby právny úkon urobili všetci členovia predstavenstva spoločnosti Eustream, a. s., vrátane nominantov štátu, čo zabezpečuje dostatočnú úroveň kontroly a ochrany štátu pri nakladaní so strategickým majetkom. Ochranu práv štátu pri prevodoch majetku v rámci vertikálne integrovaného podniku posilňuje tiež nová Akcionárska zmluva so spoločnosťou Energetický a průmyslový holding, a. s., zo 14. decembra 2012. Právo Slovenskej republiky spolurozhodovať je v tejto zmluve rozšírené mimo iného na oblasti súvisiace s nakladaním so stálymi aktívami, došlo k zníženiu prahu z 20 % súvisiacej cez nakladanie, á, došlo k zníženiu prahu z 20 % hodnoty aktív celej skupiny SPP uplatňovanej pri prevode podniku alebo časti podniku na 5 % hodnoty aktív príslušnej spoločnosti skupiny SPP uplatňovanej pri prevode stálych aktív. Zároveň boli prijaté opatrenia, ktoré v prípade realizácie nepeňažného vkladu časti podniku SPP do spoločnosti Eustream umožnia vyplácanie časti dividend pripadajúcich na podiel Fondu národného majetku Slovenskej republiky v základnom imaní SPP v maximálnej možnej miere zo zdrojov, ktoré zodpovedajú prevádzkovému zisku spoločnosti SPP alebo príjmom z dividend vyplácaných dcérskymi spoločnosťami SPP za bezprostredne predchádzajúce účtovné obdobie. Materiál bol dňa 23. januára 2013 vypustený z programu rokovania vlády Slovenskej republiky. (Ruch v sále. Rečník sa odmlčal.)