Jahnátek, Ľubomír, minister pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR (2014-11-27):
Ďakujem pekne za slovo. Asi by sa patrilo vystúpiť vzhľadom na to, že tu bolo od včerajška dosť diskusných príspevkov. A úvodom by som chcel všetkým diskutujúcim poďakovať za aktívnu účasť pri prerokovaní tohto vládneho zákona, ktorý rieši možnosť získania pozemkov pre mladých ľudí. Tá diskusia, každý diskutujúci má právo na svoje videnie toho problému a má právo na svoj názor. Parlament je dá dobrá pôda na to, aby sa tie rôzne názory tu povedali, verejne tlmočili, ale, samozrejme, aby sa aj veci objasňovali. A ja som pri mnohých tých vyhláseniach alebo tých názoroch zacítil, že trošku sme domiešali niektoré veci, lebo tu prerokovávame zákon, ale niektoré tie požiadavky diskutujúcich už boli v polohe, že kvázi vykonávacie predpisy, alebo ten konkrétny návod už by mal byť v zákone. Čiže nie je to bežná prax a myslím si, že ani by to nebolo dobré, napríklad stanovovať zaťaženosť védeječkami na hektár a podobne, lebo to sa môže meniť. Tam tá pozícia je, je rôzna a z času na čas dochádza k rôznym zmenám. Čiže zákon by mal hovoriť o princípoch. K tomuto zákonu je veľmi dôležité, pokiaľ chceme mať komplexný obraz, aby si ten diskutujúci pozrel aj tú koncepciu. Je to nejakých 50 strán alebo koľko, ktorý už dáva obraz o tom, v čom je vlastne ten zámer vlády, ako podporiť tých mladých poľnohospodárov. A, samozrejme, my už máme pripravené aj, pripravenú aj novelu nariadenia vlády, kde sú rôzne už tie konkrétne čísla špecifikované, čiže ono to má nejaký postup. A dokonca boli tu aj požiadavky, že aby sa dal nejaký návod pre toho mladého poľnohospodára, ako by mal postupovať. My sme vypracovali aj taký pomocný materiál, volá sa to Postupné kroky na zabezpečenie prístupu mladých a malých poľnohospodárov k pôde v správe Slovenského pozemkového fondu, kde je už skoro taká kuchárka, by som povedal, napísaná, že kedy, čo a za akých podmienok sa môže ten mladý k tomu dostať. Čiže preto mnoho tých pripomienok bolo takého charakteru, že nemali celú tú mozaiku týchto pripravených materiálov. Ale ja to tým diskutujúcim nevyčítam, nemôžu byť tak hlboko v tom probléme, ako som ja, alebo moji ľudia, ktorí sme robili okolo všetkých týchto koncepčných materiálov. Jednoducho my to máme v hlave, nosíme to a vy dostávate nejaký úsek. A skutočne tento zákon, ktorý dneska prerokovávame, je len určitým výsekom z celej tej problematiky. A keď mám otvorene povedať, on má stanoviť dva ciele, a to je aj dôvod, prečo ho tak rýchlo dávame. Tým, že nám končí 75 % zmlúv na Slovenskom pozemkovom fonde a doterajšie znenie zákona hovorí, ten, kto má pôdu z SPF-ka prenajatú a plní si svoje podmienky, má automaticky prvý nárok na uzavretie novej zmluvy. Tomuto sme potrebovali rýchlo zabrániť. A keď tento zákon neprijmeme s nejakou účinnosťou, či od 1. januára, 1. februára, ideálne je od 1. januára, len pokiaľ to pán prezident nepodpíše, tak nebude účinný zákon, ale to teraz neriešime, my riešime podstatu zákona, čiže my potrebujeme dať nejakú oporu Slovenskému pozemkovému fondu, aby mohol dať do tých zmlúv tú klauzulu, o ktorej ste aj pán poslanec Fecko hovoril, že bude tam prednostne právo pre toho nového, mladého, začínajúceho poľnohospodára, či už do 40 rokov alebo nad 40 rokov, lebo hovoríme aj o kategórií malých, nielen mladých poľnohospodárov. Takže to bol prvý dôvod. A teraz k tým rôznym číslam zaťaženosti, aká špeciálna výroba a podobne. Bolo by nie príliš dobré, keby sme teraz riešili len pôdu, ale zároveň by sme nemali na zreteli aj trhové fondy, lebo my máme skutočne nízku produkciu, my nemáme potravinovú sebestačnosť. A keď štát má teda urobiť nejaký krok a má dať aj nejaké prostriedky na začatie nejakej činnosti, no má aj možnosť si tam dať určitú prioritu. A tá naša ambícia je, poďme urobiť všetky kroky pre to, aby tá 80-percentná sebestačnosť bola zabezpečená. Dámy, páni, môžem vám povedať z toho dva a polroka, čo som tu, darí sa nám riešiť problematiku produktivity a zamestnanosti v lesoch, v lesnom hospodárstve, v potravinárstve, kde za minulý rok vzniklo 2900 nových pracovných miest, ale nedarí sa nám v poľnohospodárskej prvovýrobe. Poľnohospodárska prvovýroba nám permanentne prepúšťa zamestnancov. Len za minulý rok uvoľnenie 3600 pracovných miest, to je ten zlý efekt z celej tej podpory, či už bola taká, alebo onaká. A preto sme sa museli sústrediť, že tak poďme niečo robiť s tou prvovýrobou, lebo asi ten mechanizmus je zadretý, nefunguje, tak poďme na menšie poľnohospodárske podniky. A menšie poľnohospodárske podniky sú eshaerkári, či už vo forme malého poľnohospodára, mikropodniku alebo mladého poľnohospodára alebo rodinného farmára. A preto sme v celej tej koncepcii aj zadefinovali, kto je čo a čo môže v existujúcich podmienkach, ale aj v novej spoločnej poľnohospodárskej politike, ktorú definuje a kreuje Brusel, čo im môžeme ponúknuť, lebo nemôžeme sa zas celkom vymaniť z možnosti, ktoré nám dáva Brusel. My musíme ísť v nejakej relácii s celkovou spoločnou poľnohospodárskou politikou. Čo sa týka jednotlivých diskusných príspevkov. Bol len od jedného poslanca pozmeňujúci návrh, bol od pána Csicsaia. Tu musím konštatovať, tu je niečo možné a niečo nemožné. Ja osobne súhlasím, aby sa v tom § 14 ods. 9 to slovo „môže“ nahradilo „prednostne“ v prenájme. Lebo viacerí ste povedali, že: a čo keď neprenajme? No tak dajme mu tú povinnosť, absolútne s tým súhlasím, lebo ja chcem, aby mu to prenajal. Čiže tu som ochotný poprosiť aj našich poslancov, aby za túto zmenu hlasovali (potlesk). Ale čo sa týka iných vecí, hneď § 14 ods. 9, kde chce zrušiť tú povinnosť preukázať, že má nejakú pôdu. Dámy, páni, čo ste tu poľnohospodári, vy viete, čo sa deje v poľnohospodárskom sektore, nemusíme si to tu nahlas rozprávať, ja to viem dva a polroka. No, ja som bol v inej oblasti, bol som v priemysle. Ja som si, toto v priemysle nie je možné, to, čo sa deje v poľnohospodárstve, poviem to inteligentne, to sa nedá. To by hospodárstvo kľaklo do troch mesiacov komplexne. Čiže to je úplne iné podnikateľské prostredie. A preto je veľmi ťažko niekedy robiť pre chuť všetkým, lebo je tam 16-tisíc podnikateľských subjektov rôznej veľkosti, rôzneho zamerania. A majú jedného spoločného menovateľa, že každý sa snaží využiť tú svoju pozíciu a využiť tie prostriedky, ktoré sú k dispozícii. Preto nemôžem súhlasiť, aby prístup k pôde mal automaticky každý, kto o to požiada, či má do 40 rokov alebo nad 40 rokov. Viete, aký chaos by sme zaviedli? My sme urobili len jedno opatrenie, že sme spustili podporu na čerpanie eurofondov pre každý podnikateľský subjekt. A čo sa udialo? Začali ľudia vyberať svoju pôdu, ale ju neobrábajú, len dostanú podporu na priame platby, jemu to stačí, lebo dostane, starý systém, ktorý teraz, chvalabohu, končí, bol nastavený, že on dostane 206 eur za hektár. On dostane 206 eur za hektár, pokiaľ to má v elefáčke (pozn. red.: myslí sa list vlastníctva), dostane ďalších, ja neviem, 60 %, pokiaľ tam má enviroment, dostane ďalších. Čiže nič nerobí a má tým pádom enviroment, dostane ďalšie podmienky, a zrazu on dostane 500 – 600 eur na hektár a neurobí nič. Ale ten poľnohospodársky podnik, ktorý tam doteraz robil, či už tam mal krmovinovú základňu, ale tam mal nejakú obrábanú pôdu pre kukuricu alebo hustosiate obilniny, ten je vyšachovaný. A tu sa berú prostriedky nadarmo. A ešte povinne tam invazívne zostávajú. Čiže nebolo by dobré, keby automaticky niekto, že ide z promócie alebo ide z maturitného večierka a príde rovno na SPF-ko a dajte mi 28 hektárov. Toto sa nedá. Musíme urobiť nejakú reguláciu. A my hovoríme o podnikaní v poľnohospodárstve. Veď viacerí z vás podnikáte a viete, že to podnikanie si vyžaduje aj určitého podnikateľského ducha. Čiže ten človek, ktorý chce sa zapojiť do tejto schémy, lebo táto schéma zas nie je všeliek, to si zas povedzme otvorene, je to nejaká mozaika k tomu, ako podporiť zamestnanosť mladých ľudí, ale nie je to všeliek na zamestnanosť mladých ľudí. Je to len jedno zrniečko z tej mozaiky, ktorá tomu môže pomôcť. Čiže on by mal preukázať svoje schopnosti a on by mal a vôbec podmienka na to, aby dostal tú dostal tú pôdu je, že musí prejsť certifikáciou cez PPA-čku. Tá certifikácia bude mať jasné pravidlá. Čiže on musí tam skrátka zadefinovať nejaký podnikateľský zámer a z toho vôbec bude vidieť, že či má šancu podnikať, alebo nepodnikať. Ak si niektorí nepoľnohospodári myslia, že podnikať v poľnohospodárstve je na úrovni 19. storočia, je na veľkom omyle. Keď sa chce zapojiť do schémy podpory Európskej únie, musí obrovské množstvo kritérií spĺňať a vypĺňať obrovské množstvo tlačív a bez odbornej spôsobilosti to nedokáže. Čiže nie je dneska v 21. storočí tak jednoducho podnikať v poľnohospodárstve, ako si to niektorí myslia. Samozrejme na úrovni bez podpory môže, môže si pestovať čo chce, môže chovať čo chce, ale je to pre viac-menej svoje účely a svoje okolie, ale určite nie na klasickú poľnohospodársku produkciu. Čo sa týka ešte toho pozmeňováku pána Csicsaia, čiže nemôžem súhlasiť s tým, aby všetkým boli otvorené dvere a každý bude čerpať. Za druhé, a mali sme tu diskusiu, bol tu aj pán Fecko večer a ešte, neviem, ktorí poslanci sa zastavili, sme hovorili o podpore živočíšnej výroby, že napríklad niekto chová ošípané a on nemá pôdu. Len pokiaľ si pozriete PRV-čko, Program rozvoj vidieka, lebo z neho sa vychádza, to je ten základný materiál, z ktorého vôbec čerpáme aj celý tento mechanizmus, tam je jasne definícia, uznaný mladý poľnohospodár bude len ten, ktorý požiada o živnosť najskôr v deň vyhlásenia výzvy. Čiže tí mladí alebo malí, ktorí už dneska podnikajú a podnikajú menej ako 5 rokov, vyhovujú definícii malého poľnohospodára, ale pre priame platby, a na tento produkt podpory mladého musí vyhovovať inej definícii, kde môže vzniknúť až dňom vyhlásenia výzvy. Je to nezmysel, ale pochádzajúci z Bruselu, Brusel urobil takéto dve definície. My sme ich žiadali, aby nám zjednotili tú definíciu, že veď to je, to bude taký zmätok na trhu, keď pôjdeme s dvomi definíciami. Jednoducho Brusel trvá na tom. Pokiaľ chce niekto podporu, a tá podpora jednorazová pre tých mladých a malých, ktorí budú začínať, bude nie 40-tisíc, ako je napísané zatiaľ v dokumentoch, ale už dneska máme vynegociovaných 50-tisíc, a podpora zo 6 mil. sa zvyšuje, v PRV sme ju navýšili na 30 mil., lebo predpokladáme, že ten záujem bude, a takisto pri malých tú podporu, tá podpora môže byť maximálne 15-tisíc, to je Bruselom stanovené, ale zvyšujeme aj tam tú podporu na 6 mil. Čiže celkovo do balíka z PRV-čka budeme dávať 36 mil. euro. Ja predpokladám, že by to mohlo stačiť, ale nič nebráni tomu, keď bude veľký záujem, že sa tento balík navýši na úkor iných opatrení, čiže tu limit nie je. Čiže aj keby niekto chcel chovať tie ošípané, musí sa nastaviť na nejakú schému. Viete, keď chcete vodičák, tak musíte splniť nejaké kritériá na vodičák. Keď chcete podporu malých, mladých, musíte splniť nejaké kritériá, ktoré ten Brusel takisto zadefinoval. Čiže jednoducho to inak nie je možné. A vlastne okolo týchto dvoch vecí... Aha, pardon, ešte mal, v bode 3 mal zadefinovanie, hodnotenie uchádzačov na úrovni SPF-ka. My nechceme, aby SPF-ko hodnotilo, ale aby SPF-ko prideľovalo pôdu na základe licencie alebo osvedčenia, lebo osvedčovať mladých bude PPA-čka na základe výzvy. Čiže takýto mladý, ktorý splní tie podmienky, len dôjde s vyjadrením od Poľnohospodárskej platobnej agentúry, že splnil kritériá, a to je už doklad pre pozemkový fond, aby konal. Čiže ten už má zelenú k SPF-ku a môže konať. Za druhé chcem povedať, lebo mám pána Hlinu práve pred sebou, tak on aj pri prvom čítaní, aj pri druhom čítaní, ale aj niektorí ste to z vás spomenuli, že čo sa udeje 1. januára 2015. No neudeje sa nič, nič sa neudeje. Môžete kľudne dôjsť pred to SPF-ko, nebude tam nikto, lebo ani nebudete mať s čím prísť, vy nebudete mať s čím prísť. My tento zákon potrebujeme teraz odsúhlasiť, aby sme do konca roku 2014 dali tú podmienku tým zhruba 400 podnikom, ktorým končia zmluvu, že budú mať síce espeefkársku pôdu, ale v prípade, že sa prihlási mladý, malý, ktorý bude certifikovaný a splní podmienky, tak mu bude vždy určitá časť tej pôdy odoberaná. A to bude, nie že platnosť tých prihlášok bude, ja neviem, do polroka budúceho roka. Nie, my otvárame ten priestor až do roku 2020, dokedy bude celé programovacie obdobie. Čiže aj ten, ktorý dôjde v druhej polovici 2019 ako mladý, začínajúci, lebo aj vtedy budú končiť absolventi stredných, vysokých škôl, čiže keď aj v roku 2019 dôjde niekto, dokonca aj v roku 2020, lebo to bude platiť do 31. 12. 2020, ešte aj ten bude mať nárok na uzavretie zmluvy. Čiže netreba mať žiadnu obavu, my len otvárame tie dvere, aby tam tí mladí postupne mohli natekať tak, ako bude záujem. Čiže nebude to limitované, limitované časovo. Nechcem dlho, dlho rečniť, lebo už som zobral veľa hodín. Čiže z pozmeňováku pána Csicsaia myslím si, že keby sme sa dohodli, že „prednostne prenajme“, urobili by sme dosť zadosťučinenia a ja sa prikláňam k tomu. Už len, už len poslednú, poslednú poznámku. Teraz rypnem trošku, ale, ale slušne, myslím, že pán Kuffa povedal, že on tu nechce zlé potraviny, ale že teda nech si ľudia zabezpečujú, a dobré, slovenské. Viete, sú tu poslanci, ktorí tu boli aj v starom období. Ruku na srdce, ktorí ste dneska v opozícii, ktorí ste hlasovali za zrušenie zákona o obchodných reťazcoch? Asi všetci. Keď Miškov došiel ako hádam s prvým zákonom, ktorým rušil, došiel a že sa ruší zákon o obchodných reťazcoch, Miškov to zrušil, vy ste mu to odhlasovali, išlo ma najprv od jedu poraziť a potom som si už až z toho robil srandu. Keď zrazu my sme samozrejme ten zákon prijali naspäť a ešte sme ho trošku sprísnili, ale keď prišiel problém Carrefour a ľudia, tí dodávatelia vyšli do ulíc, mnohí, možno niektorí neviete, išlo tam totiž o to, že Carrefour si dal jednu podmienku, že musí tam byť aj dátum výroby, čo mu žiadna legislatíva neprikazovala, on si to síce do zmluvy dal, ale v priebehu celého roku 2013 vôbec neupozorňoval svojich dodávateľov, slovenských a len slovenských, že to tam nemajú, ale začiatkom roku 2014 im vyrubil pokuty na úrovni 80 % ceny dodávky za celý rok. Čiže absolútne likvidačné, všetci mohli ľahnúť popolom, lebo to nemohol prežiť nikto. No tak ľudia nabrali odvahu, išli. No a prídu ľudia protestovať pred Úrad vlády a ja s nemým úžasom pozerám, keď ich, keď ich vedie pán poslanec Gábor Gál, ktorý hlasoval za zrušenie zákona o obchodných reťazcoch. Zrazu mu bol ten zákon dobrý. Lebo sa, myslím, že šestnásť či koľko týchto postihnutých obrátilo naňho, aby ich ako advokát zastupoval. Čiže keď bol z toho biznis, už to bolo dobré, ale pokiaľ to bola politika, tak to bol zlý zákon. Bolo by veľa na diskusiu. Záverom chcem povedať, dámy, páni, jedno. Nepoznám zákon a nepoznám koncepciu, ktorá by po čase nemusela doznať zmeny. Nikto nevymyslí nič múdre tak, aby to bolo na večné veky. Čiže ja si myslím, či už budem ja na tomto rezorte alebo budú iní, lebo budú voľby, bude plynúť čas, určite sa budeme musieť vrátiť aj ku koncepcii a určite sa budeme musieť vrátiť aj k zákonu. Čiže dajme teraz priestor, zachyťme tú vynikajúcu synergiu časových ôs. Na jednej strane sa pripravuje nové programovacie obdobie, kedy tam vieme dostať to, čo potrebujeme, na druhej strane nám končia staré zmluvy z SPF-ka, toto sú tie dva dôležité míľniky, ktoré sa nám križujú koncom roku 2014, toto využijme, otvorme si priestor, po pol roku, po roku debatujme ďalej, čo s tým. Je to dobré? Je to zlé? Ideme to modifikovať, ideme tamto modifikovať? Ja som pripravený na diskusiu. A myslím si, že mali by byť aj potom tí ďalší, ktorí budú na čele, čele rezortu, aby diskutovali, lebo keď nedáme cez štátnu pôdu šancu mladým, malým poľnohospodárom, nedávame šancu slovenskému poľnohospodárstvu. Ďakujem pekne. (Potlesk.)