T. Galbavý, poslanec: (2003-02-25):
Ďakujem pekne. (Smiech a ruch v sále.) Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Pokračujeme, panie poslankyne, páni poslanci, v rozprave ústnymi prihláškami. Ešte  dávam možnosť aj ďalším poslancom, ktorí sa chcú prihlásiť do rozpravy ústne, aby tak urobili. V tejto chvíli uzatváram možnosť hlásiť sa do rozpravy ústne a odovzdávam slovo pánovi poslancovi Abelovskému. M. Abelovský, poslanec: Vážená pani podpredsedníčka, vážený pán minister, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci. Ako spravodajca som predostrel dôvody, pre ktoré predložený návrh považujem za protiústavný. Nebudem to opakovať. A chcem len zdôrazniť, že ako poslanec Národnej rady sa nevyjadrujem k tomuto problému po prvýkrát. K problému trikrát a dosť som mal zásadné vystúpenie na plenárnom zasadnutí Národnej rady v rozprave k programovému vyhláseniu vlády, kde som tento programový návrh zásadne odsúdil ako nekompatibilný, nesystémový legislatívny krok, ktorý nemá v našom zákonodarstve miesto. O zjavnej protiústavnosti som sa už zmienil. K následkom, ku ktorým predkladateľ vo svojom návrhu dospel, je predpoklad, že trest, a to trest doživotný je vopred určený a že súd nemôže uložiť iný trest, nemôže brať ohľad ani na výnimky ohľadom povahy trestného činu, ohľadom na osobu páchateľa ani s ohľadom na účinky prípadnej zákonnej fikcie o zahladení odsúdenia. Návrh ako taký v podstate popiera po stáročia vytvorené princípy trestného práva v kontinentálnom a najmä stredoeurópskom poňatí. Zjavne prepína úlohu represie. To, že súd nemôže prihliadnuť na spôsobený následok a výber skutkových podstát, kde hrozí doživotný trest, jasne naznačuje napríklad pri trestnom čine lúpeže aj pri nepatrnej škode a nepatrnom stupni násilia, dokonca aj u mladistvých  páchateľov, postačí na uplatnenie tohto ustanovenia pri treťom odsúdení v konečnom dôsledku uloženie doživotného trestu, čo by nielen samotní páchatelia, ale aj zásadná časť verejnosti považovala za nespravodlivý trest. Som toho názoru, že sa týmto podrýva autorita trestného práva oveľa viac, než sa predkladateľ novely domnieva. Nakoniec preceňovanie trestnej represie je zrejmé aj z dôvodovej správy. Recidíva najzávažnejších trestných činov vedúca k strate života, teda najmä trestných činov teroru, vraždy, úmyselného všeobecného ohrozenia a tak ďalej,  po tom, čo si ich páchateľ po odsúdení trest odpykal, je v praxi celkom výnimočná. Odôvodnenie návrhov zákona sa vo veľkej miere opiera o štatistické údaje a poznatky z USA a čiastočne z Veľkej Británie. Predpokladom na zavedenie takýchto podľa mňa nezmyselných represívnych opatrení v konečnom dôsledku, ako aj stanovenie rozsahu uplatnenia tejto zásady v slovenskom trestnom zákonodarstve by malo byť náležite odôvodnené a vychádza z náležitého rozboru a hodnotenia situácie v Slovenskej republike. Preto poznatky založené len na štatistických údajoch Zboru väzenskej a justičnej stráže, ktorá je v dôvodovej správe, považujem za absolútne nedostatočný podklad pre takúto závažnú zmenu v našom zákonodarstve. Nakoniec aj výber skutkových podstát do nového ustanovenia § 43 nedostatočne berie do úvahy špecifiká slovenskej kriminality a jej postihu. O trestnom činu lúpeže som sa už zmienil. Rovnaká zásada platí aj pre trestný čin ublíženia na zdraví podľa § 222 Trestného zákona alebo pre trestný čin sexuálneho zneužívania podľa § 242 ods. 1 Trestného zákona. Páchatelia, o ktorých ide, a menej harmonické štruktúrované osobnosti sa často úporne snažia kontrolovať svoju zvýšenú popudlivosť a impulzívnosť. Napriek svojmu úsiliu sa počas života dopustia násilia, ktoré má za následok ťažkú ujmu na zdraví. Ide pritom o  kvalifikáciu často len v dôsledku dlhšieho trvania poruchy zdravia, napríklad viac ako šesť týždňov, bez trvalých následkov. Odsúdenie potom na doživotie pri treťom spáchaní takého činu by bolo neprimerané najmä v prípade veľkých časových odstupov medzi jednotlivými odsúdeniami. Ide o typické krčmové ublíženia  na zdraví, ktoré spočívajú, ja neviem, v bitke úderom pivovým pohárom po hlave, ktoré sa spravidla takýmto spôsobom právne kvalifikujú. Ďalej pri trestnom čine podľa § 242, teda sexuálne zneužitie, vôbec neberie do úvahy zníženie hranice začiatku sexuálneho života mládeže v súčasnosti najmä u rómskej populácie. Viete, že pri trestnom čine sexuálneho zneužitia sa odhalí spáchanie takého skutku najmä vtedy, keď maloletá poškodená je tehotná a vtedy sa odhalí, že mala pomer pred dovŕšením pätnásteho roku a obyčajne mladistvý páchateľ je postavený pred súd za trestný čin podľa § 242. Zoberme si do úvahy, že by sa tak stalo dvakrát. Pri treťom odsúdení, by som povedal, aj vo vyššom veku by nebolo podľa navrhovanej novely iné východisko, len takémuto páchateľovi uložiť trest doživotia. Rovnako je neadekvátne podľa môjho názoru zaradenie skutkových podstát, ako je obchodovanie s deťmi podľa § 216a, vydieranie podľa § 235, hrubý nátlak podľa 235b, ktoré ináč samy osebe stanovujú pri základnej skutkovej podstate odňatia slobody len do troch rokov. Prijatie novely v tejto podobe by mohlo mať aj iné nepredvídateľné dôsledky, z ktorých k najzávažnejším by patrilo značné zvýšenie miery krutosti páchateľov. Pri ohrození doživotných trestov už aj pri druhom spáchaní takého činu podľa navrhovanej úpravy možno predpokladať, že páchatelia by častejšie ako doposiaľ siahali k odstraňovaniu obetí. Nakoniec miera krutosti v spoločnosti je vždy priamo úmerná krutosti trestania. Navrhovaná úprava by nás podľa môjho názoru zaviedla niekde do 16., 17. storočia, teda do stredoveku. Niet pochýb, že túto dobu môžeme označiť za krutú dobu. Predloženú novelu preto považujem za krajne populistickú, ktorá vznikla bez serióznej diskusie o možnostiach zlepšenia Trestného zákona a lepšieho vymedzenia okruhov a úloh trestného práva. V legislatívnom procese, ktorý predchádzal tejto novele, je zrejmé, že žiadna sa nekonala. Predkladateľ odmietol všetky zásadné pripomienky, ktoré predložila Generálna prokuratúra Slovenskej republiky, Slovenská advokátska komora a jednotlivé katedry trestného práva Univerzity Komenského aj Pavla Jozefa Šafárika. V každom prípade takáto zásadná zmena Trestného zákona môže byť uskutočnená ako výsledok  diskusie pri dôkladnej znalosti pôsobenia trestného práva v spoločnosti, na základe dôkladnej znalosti vývojových trendov kriminality a ich zmien v súvislosti so zmenami spoločenskej klímy a zmien trestného práva. Predloženú novelu vnímam ako povzbudenie atavizmov, ktoré pôsobia v každom jedincovi. Trest ako pomsta a zásada zub za zub sú heslá, ktoré ľudí znepokojujú s nárastom kriminality, nepoznajúc mechanizmy pôsobenia trestného práva im ochotne načúvajú. To, že sa tu predostiera zásada  takzvanej tvrdej ruky, ktorá aj podporou takýchto návrhov vedie vo svojich dôsledkoch k vytváraniu nebezpečenstva nového totalizmu, ktoré občania obyčajne prehliadajú. Malo by byť v prvom rade úlohou odborníkov pôsobiacich v orgánoch činných  v trestnom konaní alebo zaoberajúcich sa trestným právom, aby proti týmto nebezpečným tendenciám argumentovali tak, aby trestné právo zostalo v medziach, ktoré mu prináleží, a to v medziach vymedzených zásadami subsidiarity a ekonómie  trestnej represie. Veľmi stručne mi dovoľte sa vyjadriť aj k ďalším ustanoveniam, to je najmä k článku II a článku III predloženého návrhu, ktoré sú v navrhovanej podobe retroaktívne, čo je z hľadiska požiadavky ochrany právnej istoty a dôvery občanov v právny poriadok v zásade neprípustné. Preto v tomto smere poukazujem na odôvodnenie nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky pod číslom 36/1995 z  3. apríla 1996, podľa ktorého v ústavnom poriadku Slovenskej republiky je možný všeobecne zákaz spätného pôsobenia právnych predpisov alebo ustanovení v odôvodnení článku 1 ústavy, podľa ktorého  Slovenská republika je právnym štátom. K navrhovanému zavedeniu novej skutkovej podstaty podľa § 246a, teda klonovanie ľudskej bytosti,  dodávam, že i pri tejto skutkovej podstate, ktorej cieľom by mal byť zákaz klonovania ľudí ako neprípustné experimentovanie s ľudským životom, ktoré je v rozpore s ľudskou dôstojnosťou  a zasahuje do oblasti ochrany rodiny, nepredchádzala takmer žiadna vedecká diskusia, na čo právom poukazujú príslušné inštitúcie biológov, genetikov, prípadne bioetikov. Dôvodová správa neobsahuje žiadne komparatistické porovnanie existujúcej legislatívy tohto typu v iných krajinách. Určite namietam aj zákonné použitie takzvanej umelej zygoty, ktorá v praxi bude spôsobovať výkladový problém, nakoľko musí byť úplne jasné, že takzvaná umelá zygota je zygotou prirodzenou, s ktorou má byť popísaným spôsobom manipulované. Vážené panie poslankyne a vážení páni poslanci. O pätnásť mesiacov by sme mali byť členom Európskej únie. Ak by sme vstúpili do Európskej únie s obsahom takéhoto Trestného zákona, boli by sme absolútnou výnimkou a mám pochybnosti, kto by sa mal komu prispôsobovať, či Európska únia nám alebo my Európskej únii. Na poslednom zasadnutí ústavnoprávneho výboru v súvislosti s prerokovaním materiálov o legislatívnych úlohách ministerstva spravodlivosti pani štátna tajomníčka naznačila, že je veľmi pravdepodobné, že ministerstvo spravodlivosti do konca tohto kalendárneho roka predloží návrh rekodifikácie Trestného zákona a Trestného poriadku. Som presvedčený, že táto novela, ktorú predkladá predkladateľ, nemôže byť súčasťou  rekodifikovaných trestnoprávnych kódexov, pretože by nebola kompatibilná s trestným právom platným v krajinách Európskej únie. Je preto otázne, či novelu je potrebné prijať na takéto krátke obdobie. Nechcem byť zbytočným prorokom, ale ak bude prijatá novela v predloženom znení najmä s najproblematickejším novým ustanovením § 43 a súdy ho budú musieť aplikovať, ešte v tomto volebnom období budeme musieť prijať novelu tejto novely, v rámci ktorej sa budú ľudia odsúdení podľa tohto návrhu rehabilitovať a tresty sa im budú musieť primerane skracovať, čo sme za posledných trinásť rokov zažili už niekoľkokrát. Vyhnime sa nekoncepčným atavistickým návrhom, ktoré so serióznym trestným právom nemajú nič spoločné a hlasujme podľa predloženého návrhu vrátenia celej novely na dopracovanie. Ďakujem. (Potlesk.) Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Pán poslanec Polka. Pán poslanec Polka ďalej vystúpi v rozprave. L. Polka, poslanec: Vážená pani predsedajúca, vážené pani poslankyne, páni poslanci, vážení páni ministri, dámy a páni. Dovoľte mi niekoľko slov k predloženému návrhu zákona. V prvom rade by som chcel vyjadriť, že sa plne stotožňujem s vecnými argumentmi, ktoré  tu odzneli v diskusných príspevkoch pána poslanca Fica a pána poslanca Abelovského, a mne dovoľte, aby som poukázal na trošku inú stránku veci, ktorá tu, samozrejme, v kontexte zaznela a chcel by som ju ešte zvýrazniť. Jednou z podmienok kvalitnej legislatívy je jej spoločenská objednávka a časová aktuálnosť. V aktualizovanom Komplexnom programe boja so zločinnosťou, ktorý budeme na dnešnom rokovaní ešte zrejme prerokúvať, je termín rekodifikácie Trestného zákona a Trestného poriadku určený na 30. september 2004 a je pripravená  novelizácia Trestného zákona o inštitúte korunného svedka s termínom 31. 12. 2003. Každá politická strana vo svojich volebných programoch a v predvolebnom ťažení horlila, to pán poslanec Galbavý zdôraznil, horlila za bezpečnosť občanov a hlásila sa k aktuálnej rekodifikácii Trestného zákona a Trestného poriadku. Dámy a páni. Pred sebou máme tridsiatu piatu novelizáciu Trestného zákona a pripravujeme ďalšie. Dámy a páni. Čo chceme novelizovať. Dovoľte mi, aby som vám odcitoval z dôvodovej správy zákona č. 140/1961 Zb. z 29. novembra 1961: „Víťazstvo socializmu vytvorilo podmienky pre prekonanie všetkých prežitkov starej spoločnosti vo vedomí ľudí a pre všestranný rozvoj nových socialistických vzťahov medzi ľuďmi. V procese socialistickej výstavby sa formuje i morálna tvárnosť našej novej spoločnosti. Likvidácia vykorisťovateľských tried, naprosté víťazstvo socialistickej hospodárskej sústavy  a existencia socialistického vlastníctva vytvorili pevný základ pre súlad záujmov jednotlivca  a spoločnosti. V procese oslobodenej práce založenej na uvedomelej súdružskej spolupráci všetkých pre spoločnosť sa rodí  nový socialistický človek. Súčasne s týmto procesom sa zvyšujú morálne požiadavky voči všetkým jej členom rastom socialistickej morálky. Pri presadzovaní socialistickej morálky má napomáhať spoločnosti ako jej najdôležitejší nástroj Trestný zákon.“ Dámy a páni, táto dôvodová správa je neoddeliteľnou súčasťou normy, ktorú chceme tridsiaty piatykrát novelizovať a pripravujeme ďalšie novelizácie. Chcel by som skutočne x-krát zdôrazniť, sústreďme sa, prosím, na nový Trestný zákon, nový Trestný poriadok, v ktorom združíme všetky záujmy odbornej verejnosti i občianskej verejnosti a vyhovieme tak tomu, čo sme sľubovali vo volebných programoch. Pokiaľ som spomínal časovú aktuálnosť. Ja si myslím, že slovenské zdravotníctvo sa borí s takými vážnymi problémami, že na klonovanie im asi nezostáva čas. Osobne som presvedčený, že klonovanie i ľudských bytostí sa stane neoddeliteľnou súčasťou vedeckého rozvoja, vedeckého pokroku, stane sa jedným z prostriedkov záchrany ľudského života. Ale nemyslím si, že by to bol súčasný aktuálny problém slovenskej legislatívy, aby sme sa v pozícii lyonských tkáčov postavili k tomuto nezvratnému procesu a vopred ho zakázali. Prispôsobme sa Európskej únii, zosúlaďme naše právo s Európskou úniou a potom môžeme pokračovať v prerokúvaní takýchto  návrhov zákonov. Preto sa pripájam k návrhu pána poslanca Abelovského na vrátenie návrhu zákona na prepracovanie. Ďakujem pekne za pozornosť. (Potlesk.) Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Pán poslanec Fico faktická poznámka.