Galek, Karol, poslanec NR SR (2019-12-05):
(Zaznievanie gongu.) Pekný deň prajem všetkým. Priznám sa, je to asi prvýkrát za toto volebné obdobie, čo sa mi podarilo rozprávať pred takto plnou sálou. Paradoxne, toho, kto túto schôdzu inicioval, pána Roberta Fica tu dnes nevidím. Alebo teda minimálne nie v tejto sále. Je hore? Ak áno, tak sa samozrejme ospravedlňujem. Ale teda poďme priamo k tomu, prečo sme tu dnes, prečo sme tu na tejto mimoriadnej schôdzi, a to je zlato. Ako už bolo povedané, bavíme sa o 31,7 tony investičného aktíva, ktoré máme uskladnené v Bank of England. Národná banka Slovenska používa toto zlato ako investičné na investovanie na medzinárodnom trhu. Ako sa Národná banka už v minulosti vyjadrila, z tohto zlata sme za desať rokov do dnešného dňa mali asi 50 miliónov eur v zmysle zhodnotenia toho využitia, keďže toto zlato máme k dispozícii. Ten úrok, ktorý dosahujeme, je dnes asi 0,33 %, bolo povedané aj v rámci rozpravy, že je to asi 0,2 až 0,4, čo je z môjho pohľadu viacej, ako je negatívny úrok, ktorý napríklad dnes sa aplikuje v prípade iných niektorých transakcií. Otázka pre mňa v tejto súvislosti preto nastáva, ak dostaneme toto zlato na Slovensko, čo sa s ním vlastne stane? Kde ho uskladníme? Koľko bude stáť prevoz? Koľko bude stáť poistenie? Kto ho bude prevážať? Či to nebude náhodou firma Bonul. A hlavne, ako toto zlato v budúcnosti budeme vedieť použiť, využiť a či ho naozaj budeme vedieť zhodnotiť aspoň do tej miery, ako je to dnes práve v tomto Londýne. Z tohto pohľadu sa naozaj otvára otázka, že prečo je táto téma dnes na rokovaní parlamentu. Či to naozaj nie je iba nejaká zástupná téma na prekrytie iných, iných káuz, ktoré sa tu otvárajú. Či už to bol pán Počiatek, či už to bol štátny rozpočet alebo či je dnes práve oznámené vyšetrovanie pána Roberta Fica za jeho výroky. Treba tiež povedať, že tieto všetky okolnosti alebo výhodnosť tohto nie je nijakým spôsobom vyhodnotená, zhodnotená. Aj to, čo sme dnes počuli, že pán guvernér Národnej banky sa ospravedlnil, že nemôže prísť, stále nemáme teda nejaké oficiálne stanovisko. Pripravili sme preto jeden pozmeňujúci návrh poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Karola Galeka a Mariána Viskupiča, ktorý na záver potom prečítam, ale dovolím si teda aspoň to odôvodnenie nateraz, pretože sa skladá z dvoch bodov. V tom prvom bode cieľom nášho pozmeňujúceho návrhu je požiadať uznesením Národnú banku Slovenska, aby Národnej rade Slovenskej republiky predložila analýzu rizík a všeobecnú analýzu výhodnosti. Dôvodom predloženia tohto pozmeňujúceho návrhu je snaha o oboznámenie sa s jednotlivými rizikami a pravdepodobnosťou ich vzniku, ako aj nákladmi a výnosmi návratu zlata na Slovensko, resp. jeho ponechania v Bank of England. No a v tom druhom pozmeňujúcom bode alebo v druhom bode tohto pozmeňujúceho návrhu, ktorý takisto za chvíľu prednesiem, tak jeho cieľom je doplniť do návrhu uznesenia podmienku, aby nevyhnutné opatrenia vedúce k návratu investičného zlata boli vykonané až vtedy, ak sa v rámci toho písomného vyhodnotenia rizík podľa bodu B naozaj dozvieme, že je to pre Slovenskú republiku výhodné. Viacej možnože potom v rozprave povie aj môj kolega Marián Viskupič. No a potom máme pripravený ešte druhý pozmeňujúci návrh, ktorý má takisto dva body. Tento predkladám ja spolu s Ankou Zemanovou. V tom prvom bode chceme zaviazať takisto Národnú radu Slovenskej republiky, aby sa toto uznesenie doplnilo o záväzok, že nebude vykonaný žiaden úkon smerujúci k predaju tohto zlata bez súhlasu Národnej rady Slovenskej republiky. Pretože naozaj stále nemáme zodpovedané, prečo vlastne toto zlato reálne na tom Slovensku potrebujeme. No a v tom druhom bode sa venujeme takisto zlatu, ale trochu inému zlatu. Na Slovensku totižto máme ešte zlato vo forme nerastných surovín. Možno ste to zachytili. V lete sme upozornili na jednu veľkú kauzu, pretože práve tohto zlata, tohto nášho slovenského zlata, ktoré podľa Ústavy Slovenskej republiky patrí nám všetkým, sa Slovenská republika zbavuje, a teraz sa podržte alebo si sadnite, za 16 eur za kilogram. Naše zlato, ktoré sa vyťaží na Slovensku, ktoré patrí vám, nám, Slovákom, všetkým, tohto zlata sa zbavujeme za 16 eur za kilogram. Zlato sa pritom na trhu obchoduje kilogram za 40-tisíc eur. Ide o to, že štát ako vlastník môže umožniť niekomu takéto zlato vyťažiť. Pretože sám štát na to nemá nejakú kapacitu. Ale keď ho niekto vyťaží a spracuje, tak zo zákona Slovensku patrí tzv. úhrada za vyťažený nerast. Táto má byť 5 % z tržieb za toto zlato po zohľadnení nákladov na ťažbu a spracovanie rudy. No a paradoxne za 500 kg zlata, ktoré sa každý rok na Slovensku vyťaží, dostávame, prosím pekne, 8-tisíc. eur. Ešte raz zopakujem, pokiaľ by pán Fico nepočul, pretože sa vzadu baví. Za 500 kg zlata dostaneme (zaznievanie gongu) každý rok 8-tisíc eur. Pán Fico, hodnota ojazdenej Fabie. Toto je to, za čo sa zbavujeme nášho zlata, 16 eur za kilogram. Dôvodom je to, že spoločnosť, ktorá toto zlato na Slovensku ťaží, sa odvoláva na jednu výnimku, a to je zníženie tejto sadzby, týchto 5 percent na 0,1 percento. Táto výnimka bola ešte v roku 2002 uvedená v nariadení vlády alebo teda v uznesení vlády. A táto výnimka mala byť prechodná. Paradoxne na Slovensku naozaj platí práve to, že práve prechodné, prechodné ustanovenia sú tie, ktoré sú najtrvalejšie. Ale toto prechodné ustanovenie, toto zníženie z tých 5 % výnimky tej odplaty za ten vyťažený nerast sa mala týkať kovov. Nerastov, z ktorých možno vyrábať kovy. Ale pozor! Priamo v tomto uznesení je uvedené, že s výnimkou zlata a striebra. Odôvodnenie tejto spoločnosti, že, dobre, tak máme tam aj zlato, máme tam aj striebro a napriek tomu platíme iba 0,1 % namiesto 5 %, je to, že oni vyrábajú koncentrát s prímesou zlata. Dovidenia, pán Fico. Škoda, že vás to nezaujíma. Ale nevadí, máte tu dostatok kolega, ktorí vám, dúfam, o tomto uznesení alebo o tomto doplnení uznesenia povedia. Takže táto firma, prosím pekne, vyrába koncentrát, kde máme 0,5 % zlata. A preto oni tvrdia, že nemusia platiť 5 %, ale iba 0,1 %, tak ako je to v prípade iných kovov. Lenže toto percento im, prosím pekne, vyrobí 95 % tržieb. Ono je to, ako keď na Slovensku máme alkohol. Takisto máme definované, že alkoholický nápoj od 1,2 percenta. Daň z alkoholu sa vzťahuje na všetky nápoje, ktoré obsahujú aspoň 1,2 percenta. Ale toto je koncentrát, koncentrát, kde vy kľudne môžete umelo zvýšiť podiel práve tohto zlata a povedať, veď ja tam zlato nemám. Ale stále, opakujem, vy vďaka tomuto alebo tá firma vďaka tomu dosahuje až 95 % práve kvôli tomu, že sa tam nachádza táto prímes. No a vďaka tomu, že tu máme banský úrad, ktorý by mal kontrolovať práve tieto úhrady a ktorý nekoná, na základe infozákona sa mi priznali, že za posledných desať rokov nevykonali ani jednu jedinú kontrolu, s ktorou by skontrolovali, ako prebieha práve toto platenie úhrad. Tak vďaka tomu táto výnimka jednoducho je touto spoločnosťou uplatňovaná. Nejdem ja teraz sa nejak obúvať do tejto spoločnosti, pretože naozaj využili niečo, za čo ich dodnes nikto žiadnym spôsobom nepoťahoval. Ale treba si uvedomiť, že naozaj na Slovensko mieria ďalšie firmy, ktoré chcú toto zlato ťažiť. Sú tu austrálske spoločnosti, ktoré už avizovali záujem toto zlato dobývať, ťažiť a predávať. A takisto si budú uplatňovať túto polpercentnú, teda 0,1-percentnú výnimku? Z 500 kg zlata, možnože vyťažíme ročne 2 000 kg zlata a takisto za to budeme mať iba 16 eur za kilogram? Toto sa mi zdá naozaj škandalózne a omnoho škandalóznejšie je práve to, že banský úrad, ktorý na toto celé má dohliadať, absolútne sa o to nezaujíma a strčil hlavu do piesku. A teraz možno, kde tie peniaze končia. Pretože my hovoríme o 8-tisíc eurách za zlato. Reálne, keby sme to prepočítali na tých 5 %, tak by to malo byť 400-tisíc, 400-tisíc, ktoré majú byť príjmom Envirofondu. No a Envirofond to mal potom naozaj využiť na rôzne aktivity v oblasti zlepšovania životného prostredia. Takže netrpíme iba my, ale naozaj trpí tým aj životné prostredie. Využívame teda túto možno, túto mimoriadnu schôdzu na to, aby sme upozornili aj na tento problém. My sme naňho upozornili aj oficiálne práve na tej tlačovej konferencii v lete. Upozornili sme na to Najvyšší kontrolný úrad, ktorý povedal, že ich to zaujíma, že je to zaujímavá vec. Nechápu sami, prečo niekto uplatňuje si túto výnimku a prečo banský úrad nekoná, no a zaradili to do plánu úloh na rok 2020. Ale naozaj by bolo dobré, keby sme túto situáciu riešili už dnes. Lebo to zlato tými ďalšími spoločnosťami sa naozaj môže začať na Slovensku ťažiť už na budúci rok. Takže poďme sa naozaj pozrieť nielen na to zlato, na tých 30 ton, ktoré nám ležia v Londýne, ale poďme sa pozrieť aj na to zlato, ktoré máme tu doma, ktoré vyťažíme v objeme 500 kilogramov každý rok. Za sedemnásť rokov veľmi ľahko si vypočítate, koľko toho bolo, a zbavujeme sa ho, prosím pekne, po 16 eur za kilogram. Takže berieme naozaj túto schôdzu veľmi vážne a chceme doplniť práve do tohto uznesenia jeden záväzok pre vládu, aby ukončila uplatňovanie výnimky podľa § 8 práve toho nariadenia vlády č. 50/2002 o úhrade za dobývací priestor, úhrade za vydobyté nerasty a o úhrade za uskladňovanie plynov alebo kvapalín, a to, aby v prílohe č. 2 písm. b) a e) k 31. decembru 2019 ukončila túto výnimku. Dôvodom tejto zmeny je snaha o ukončenie stavu uplatňovania tejto výnimky. Táto sadza je nesprávne aplikovaná na koncentráty rúd, ktoré okrem iného obsahujú aj zlato. Ja tvrdím, že neoprávnene. A NKÚ to zrejme naozaj na ten budúci rok rozhodne. Ale my to môžme vyriešiť už teraz veľmi jednoduchým doplnením práve tohto uznesenia. Teraz by som si teda dovolil prečítať tie samotné pozmeňujúce návrhy. Odôvodnil som ich. Predniesol som, aj prečo ich predkladáme. Pán Robert Fico si ich vypočul, aj tú prvú časť. Takže začnem hneď tým prvým. Je to pozmeňujúci návrh poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Karola Galeka a Mariána Viskupiča k návrhu skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky na vydanie uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky k návratu investičného zlata na územie Slovenskej republiky (tlač 1829). Návrh skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky na vydanie uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky k návratu investičného zlata na územie Slovenskej republiky (tlač 1829) sa mení takto: 1. V bode B. sa za slovo „územia“ vkladajú slová „a žiada Národnú banku Slovenska o predloženie analýzy týchto rizík a všeobecnej analýzy výhodnosti presunu investičného zlata na Slovensko“. V bode 2, alebo po druhé, v bode C. sa za slovo „aby“ vkladajú slová „v prípade identifikácie významných rizík“. Toto bol prvý pozmeňujúci návrh, ktorý predkladáme. A druhý pozmeňujúci návrh poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Karola Galeka a Anny Zemanovej k návrhu skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky na vydanie uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky k návratu investičného zlata na územie Slovenskej republiky (tlač 1829). Návrh skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky na vydanie uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky k návratu investičného zlata na územie Slovenskej republiky (tlač 1829) sa mení takto: V bode C. sa na konci vypúšťa bodka a dopĺňajú tieto slová: „a aby po jeho návrate na územie Slovenskej republiky nevykonala žiadny úkon smerujúci k predaju tohto zlata bez súhlasu Národnej rady Slovenskej republiky;“. Za druhé za bod C. sa vkladá bod D., ktorý znie: „D. žiada vládu Slovenskej republiky, aby prijala príslušné legislatívne zmeny v nariadení vlády Slovenskej republiky č. 50/2002 Z. z. o úhrade za dobývací priestor, úhrade za vydobyté nerasty a o úhrade za uskladňovanie plynov alebo kvapalín v znení nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 618/2007 Z. z. smerujúce k ukončeniu výnimky podľa § 8 zo sadzieb za vydobyté nerasty uvedených v prílohe č. 2 písm. b) a e) k 31. decembru 2019.“. O bodoch 1 a 2 tohto druhého pozmeňujúceho návrhu žiadam hlasovať samostatne. Ďakujem pekne.