D. Čaplovič, podpredseda vlády SR pre vedomostnú spoločnosť, európske záležitosti, ľudské práva a menšiny: (2006-09-07):
Je veľmi pozitívne, že odznelo viacero pripomienok, ktoré zrejme, a ja sa k tomu aj hlásim, vylepšia nielen túto správu, ale aj tie konkrétne kroky v ďalšom období. Netreba zabúdať, že nový úrad začal pracovať len od tohto roku od 1. januára. Tá správa, ktorá sa týka za minulý rok, viacej mapuje, analyzuje situáciu, keď sme mali ešte len splnomocnenca, teraz sme sa dostali na úroveň vyššiu, úradu. Úrad sa postupne dopracováva, dotvára a, samozrejme, sleduje isté kroky, ktoré aj uviedol. Prirodzene, v každej správe je čo naprávať, aj konkrétne závery, ktoré tam boli uvedené, treba rozširovať. Plne sa stotožňujem s tým, že treba prijať dlhodobú štátnu politiku, ako je to uvedené v tej spoločnej správe. Beriem to nielen na vedomie, ale sa s tým stotožňujem tak, že pripravíme takýto návrh a budeme takýmto spôsobom v budúcnosti s Národnou radou spolupracovať. Ďalej čo sa týka spolupráce s odporúčaním aj výsledkov a práce Matice slovenskej, áno, my keď sme mali tú spoločnú komisiu, ktorá pracovala pri výbore pre vzdelanie a kultúru, v minulom volebnom období sme sa tými otázkami zaoberali a vlastne sme aj odporučili výraznejšiu spoluprácu tohto úradu nielen s Maticou slovenskou, ale aj s ďalšími organizáciami, ktoré môžu v tejto oblasti urobiť kus pozitívnej práce. Ďalej čo sa týka školskej politiky Studia Academika Slovaca, áno, treba výraznejšie zvýšiť aj tú spoluprácu, ktorá je už, samozrejme, ale ju chceme zlepšovať s Domom zahraničných stykov ministerstva školstva. Samozrejme, ide aj o otázku tých štipendií a vo väzbe na to aj tou vízovou povinnosťou. Musím vám povedať, že pri svojej poslednej návšteve, kde som rokoval s pani Markovičovou, podpredsedníčkou srbskej vlády pre európsku integráciu a menšiny a prezidentom Srbska s pánom Tadičom počas osláv slovenských národných slávností v Báčskom Petrovci sme o týchto otázkach hovorili a, samozrejme, o tom hovorili aj Slováci, ktorí žijú v Báčke, v Banáte a Srieme. Teda vo Vojvodine. Isté odporúčania sme dali do záverečnej správy, išlo to zo strany pána veľvyslanca potom na ministerstvo zahraničných vecí a budeme musieť si zobrať príklad zo susednej Maďarskej republiky, ktorá dokázala vytvoriť lepšie podmienky v tej vízovej povinnosti vo vzťahu k svojim krajanom, ktorí žijú vo Vojvodine. Čo sa týka prehodnotenia priorít, áno, my máme v podstate vyplývajúc z tých spoločných podujatí, ktoré sa konali na Slovensku v minulých rokoch, vydefinované tie oblasti: kultúra, školstvo, informácie a médiá. K tomu zasadajú aj jednotlivé okrúhle stoly spolu s krajanskými spolkami v zahraničí. Samozrejme, môžeme o tom ďalej diskutovať aj vo vzťahu k tomu grantovému systému. Musím povedať, že spočiatku ten grantový systém bol veľmi diverzifikovaný, bol aj pri ministerstve kultúry, tam sa mnohé veci neplnili a náš výbor, teda predchádzajúci výbor, ktorý pracoval v tejto oblasti, veľmi často kritizoval toto meškanie. Peniaze sa teraz združili do úradu, vytvorila sa taká spoločná suma 19 800-tisíc korún. V súčasnosti ju navyšujeme o 100 %, teda vytvárame lepšie podmienky pre ten grantový systém aj s väzbou na to, že  3 mil. korún v rámci medzivládnej dohody, ktorá existuje medzi Slovenskou republikou a Maďarskou republikou, musíme realizovať, nielen na základe rozhodnutia, v priebehu roka vlády Slovenskej republiky. Čo sa týka emigrácie a súčasnej migrácie, nazvem to v tom európskom a svetovom rozmere. Áno, samozrejme tá starostlivosť tu existuje a za posledné obdobie musíme povedať, že aj tie odporúčania z bývalého výboru, teda kde som pracoval v predchádzajúcom volebnom období, boli akceptované tak predsedom vlády, tak ministrom zahraničných vecí a ďalšími ministrami, že ich cesty, pokiaľ išli do zahraničia, smerovali aj ku stretnutiu na veľvyslanectvách, respektíve v slovenských komunitách v zahraničí. Lebo je to veľmi dôležitá oblasť takto zlepšiť tú zahraničnopolitickú prácu. Toto sa aj realizovalo. Musím podčiarknuť jednu vec, že je veľmi dôležitá spolupráca aj s tým, že sa nám vytvárajú nové spolky a predovšetkým z mladých ľudí, to je dôležité, z mladých ľudí, ktorí pôsobia v zahraničí, teraz vytvorili spolky vo Veľkej Británii, v Taliansku, pokiaľ mám informácie najnovšie v Neapole, a to sú mladí ľudia, ktorí by chceli spolupracovať so Slovenskou republikou. Dostali sa do veľmi významných často pozícií, s ktorými a na ktorých môžeme nadväzovať aj v rámci toho pozitívneho lobingu v tej ekonomickej a politickej oblasti, tak ako to majú dlhodobo susedné štáty zabezpečené. Čo a týka rozhlasového a televízneho vysielania, aj s touto problematikou sme sa v minulosti zaoberali. V súčasnosti pripravujeme a poznáte veľmi dobre stanovisko ministra kultúry pána Maďariča, že bude zásadne riešiť tú otázku financovania zahraničného vysielania Slovenského rozhlasu, aby sme si udržali tie krátke vlny, tie dve pásma a aby sme zabezpečili toto vysielanie. Čo sa týka televízneho vysielania, tam ide o účelovú sumu a tu musíme takisto dotiahnuť: 20 mil. korún na satelitné vysielanie v tých troch blokoch po osem hodín Austrália, Severná, Stredná a Južná Amerika a tretí blok európsky, to by sa s pánom  Kleknerom,  ktorý je intendantom druhého televízneho okruhu, malo začať čo najrýchlejšie realizovať, že by sa skladalo zo spravodajstva, zo slovenských rozprávok a z pôvodnej tvorby. A napokon tu je ešte, čo sa týka nárastu finančných prostriedkov. Myslím si, že oproti minulému roku ideme výrazne viac financovať túto oblasť aj v rámci tohto úradu a myslím si, že v tejto oblasti je ten trend pozitívny v tendencii zvyšovania finančných zdrojov do tejto oblasti. Čo sa týka európskej diaspóry, ako tu bolo povedané hlavne vo vzťahu Európania vo svete. Uvedomujeme si tie aktivity aj na úrovni Európskej únie, vieme o tom, že sa uvažuje dokonca v jednej oblasti aj o európskom komisárovi pre Európanov v zahraničí. Poznáme a kontaktujeme sa aj so Svetovým združením Slovákov a jeho aktivity, ktoré sú zahrnuté práve v tomto európskom rozmere počnúc Solúnom v roku 2004, kde bolo to prvé zasadnutie tých diaspór a, samozrejme, tých aktivít pána Klima, ktorý zabezpečuje túto prepojenosť vo vzťahu k Európskej únii a zúčastňuje sa tých jednotlivých podujatí. Zvažujeme, či takého jedno z podujatí v budúcnosti neuskutočníme aj na území Slovenska a musíme, samozrejme, tieto veci dotiahnuť tak, aby takýto európsky rozmer sa dostal aj na Slovensko. To sa týka predovšetkým tej európskej diaspóry a Európanov vo svete a urobiť takéto podujatia aj na Slovensku. Asi toľkoto k tým jednotlivým pripomienkam. Nechcel som byť príliš detailný k návrhom, ktoré tu boli vyslovené. Ja si myslím, že sa začali pozitívne kroky už v predchádzajúcom období, že na ne nadväzujeme a že je to predovšetkým dôležité. Ja som to už zopakoval a znovu zopakujem, ja nechcem skončiť ako Lótova žena, že sa budem stále pozerať len do minulosti a nakoniec zostanem ako soľný stĺp. Treba sa z minulosti poučiť, ale treba ísť dopredu a hľadať cesty také, aby sme zlepšovali tieto podmienky. Ďakujem vám za pozornosť.  (Potlesk.)