Vážny, Ľubomír, poslanec NR SR (2010-12-03):
... pretože som uviedol tri príklady postaveného voči postavenému. Tie tri príklady sú, stále ich môžem opakovať, ale všeobecne známe Branisko, kde bolo vyše 200 dodatkov a o 170 % prekročená cena diela. Ladce – Sverepec, kde bolo takisto vyše 200 dodatkov a takisto o 130 % prekročená cena diela. Tunel Čadca – Horelica, to je takisto vyše 200 dodatkov, zase len prekročená cena o 150 %. Čiže predražené je to, čo ste postavili vy. A keď budete naďalej porovnávať vaše sľuby a vašu fikciu voči tomu, čo sme postavili my, tak tam slovo predražený nie je namieste. Žiaľbohu, mám dojem, že ani nebude môcť byť porovnávané voči tomu, čo postavíte vy, lebo zrejme nepostavíte nič, a to „dokedy“ vám možno vydrží ešte dlhé, dlhé roky. Takže opatrne tiež s takýmito výrazmi a mrzí ma to, že slovenská verejnosť vníma tak, ako vníma tieto vaše frázy a berie ich za hotové sľuby. Pretože tento rozpočet jasne ukázal, že nechcete a nemyslíte to vážne ani s tými všeobecnými frázami, ktorými hovoríte: Chceme stavať a budeme stavať. Ďalšie také, čo stále používate, transparentné, nediskriminačné, verejné obstarávanie len elektronicky. Zase len tu sú jasné dôkazy o tom, že ani transparentne, ani nediskriminačne nepostupujete v rezorte dopravy. Čiže dokedy vydržia takéto frázy a dokedy budú občania týmto frázam veriť? Ja mám niekedy pocit, že vy poviete, že Jánošík bol Čech a každý to hneď bude brať ako samozrejmú vec vrátane slovenských médií. Nikto si nepovie, že urobme si nejaké porovnanie, zhodnoťme si fakty, ktoré existujú, ale to budete opakovať stále donekonečna. Takže toto ma mrzí na tom, že to „dokedy“ vám už dochádza, ale dokedy to dôjde a kedy to dôjde občanom Slovenskej republiky, to je stále pre mňa otázne. Ale vrátim sa k tým tendrom transparentným, nediskriminačným. Myslím, že pred tromi dňami podpísal minister Figeľ zmluvu o diele na dodávku stavby diaľnice Jánovce – Jablonov a podpísal ju nie transparentne, nie nediskriminačne a nie vysúťaženú elektronicky, ako ste stále sľubovali, ale podpísal ju najnetransparentnejšou metódou, ktorú zákon pozná, rokovacím konaním bez zverejnenia. Takisto elektronicky všetko budeme obstarávať, už sú tri štúdie, technické štúdie, ktoré Národná diaľničná spoločnosť obstarávala inak ako elektronicky. Čiže keď som vám hovoril, že sa všetko nedá elektronicky obstarávať, tak to boli zase len táraniny, my všetko budeme elektronicky obstarávať. Samozrejme, potom minister Figeľ už na to prišiel, lebo mu to zrejme povedali, že sa stavby nedajú obstarávať, takéto veľké, líniou elektronicky, na to ale oznámil, no dobre, nebudeme elektronicky, ale bude to transparentne. A čo je transparentnejšie ako verejná alebo užšia súťaž, ktorá je uverejnená v slovenskom vestníku, ktorá je uverejnená v európskom vestníku verejného obstarávania? A čo chce transparentnejšie robiť on, keď obstaráva takisto, takže to už nechápem. Ale už zabudol na svoje sľuby o elektronickom obstarávaní. Čiže tieto frázy, nám už sa vyjasnilo, ešte keď ste zostavovali programové vyhlásenie vlády, ale dokedy vám tieto frázy, všeobecné frázy a porušovanie vašich sľubov vydrží v praxi pre občanov Slovenskej republiky, to je stále pre mňa záhadou. Povedal som, elektronicky ste neobstarali na ministerstve dopravy, dokonca najnetransparentnejšiu metódu, ktorou je rokovacie konanie bez zverejnenia, ste využili, čiže už praskla bublina o vašich rečiach o nediskriminácii, o transparentnosti a o tom, že ako všetko idete dobre urobiť. Povedal som príklad aj predražené – voči čomu? Veď predraženie voči vašej fikcii je absolútny nezmysel. Porovnávajte postavené voči postavenému, pretože ten investičný proces je dlhý, a keď porovnáme takéto niečo, tak je to úbohosť, čo ste obstarali vy a s koľkými dodatkami a k akému predraženiu ste dospeli vy. Takisto chcem sa, bol som doslova zaskočený alebo zhrozený, keď som čítal návrh štátneho rozpočtu, pritom som pozorne počúval aj pána ministra Mikloša, ako uviedol, keď to budem citovať, pri predstavovaní návrhu štátneho rozpočtu, citujem: „Nie je pravda, že sme zastavili diaľnice, o čom hovoria čísla.“ Všetci spokojní. Ale čísla už nepovedal. Takže aby som ho doplnil, tieto čísla sú uvedené hlavne pri výdavkoch, výdavkoch štátneho rozpočtu na realizáciu programov a napríklad na strane 20, keď budem citovať, kde pri cestnej infraštruktúre, na strane 20 štátneho rozpočtu pri hlavnom cieli, a to pokračovať v zabezpečení nadštandardného cestného spojenia, je explicitne uvedené, že v rokoch 2011 a v rokoch 2012 bude odovzdané do užívania každý rok 5,2 kilometra diaľnice na D1. Takže toto je tá pravda. Dokedy každý bude veriť tomu, čo ideme robiť, ale výsledok, ktorý ste sami explicitne uviedli do návrhu štátneho rozpočtu, je to, že 2011 a 2012 odovzdáte do užívania 5,2 kilometra diaľnice. No ja to neviem nazvať ani úbohosť. Choďte to povedať do Sučian, choďte to povedať, ja neviem kde, do Michaloviec, choďte to povedať na Kysuce ohľadne D3, že v roku 2011 a 2012 odovzdáte 5,2 kilometra diaľnice. Super! Toto už ale zrejme vám všetci budú veriť, týmto všeobecným frázam „chceme stavať a budeme stavať“ a explicitne, keď uvediete 5,2 kilometra ročne, tak to je silná káva, ja si myslím, že už aj pre 15-ročného mládenca, nie ešte pre súdneho občana Slovenskej republiky, ktorý by sa takto mal na to aj pozerať. Čiže na jednej strane všeobecné frázy ničím nepodložené a na druhej strane tu som uviedol pár príkladov, ako klamete a zavádzate verejnosť. Toto je naozaj dôkaz, že ako to myslí vážne pán minister Figeľ s výstavbou prepotrebnej diaľnice D1. A tu je dôkaz tých 5,2 kilometra ročne, že výstavba bude nielen tlmená, ale absolútne zdecimovaná, čo ma naozaj mrzí, pretože ten investičný proces vo výstavbe diaľnic a rýchlostných ciest sme naštartovali výrazne, a myslím si, že sa v tomto nemáme za čo hanbiť, a takýto útlm som naozaj neočakával. Taktiež ma pán minister Mikloš zarazil, keď pri predstavovaní návrh rozpočtu dodal, citujem: „A je viac aj na cesty.“ Takže rozumiem tomu tak, že cestarine nerozumieme a že ministrovi Figeľovi pseudoanalytici sa dajú tak ľahko zmiasť? Ja tomu nerozumiem. Vysvetlím pár slovami. K celkovým výdavkom na cestnú sieť je nutne, jasne a zreteľne uviesť, že návrh rozpočtu nie je reálne vyšší o 185 mil. eur, ako tu pán minister Mikloš prezentoval, ale je vyšší len o 9,8 mil. eur, a to z dôvodu, že v kapitole ministerstva dopravy je započítaná aj platba vo výške 150 mil. eur za DPH pre koncesionára na druhý balík PPP, to je prebiehajúca výstavba R1 Nitra – Banská Bystrica. A túto DPH musí štát zaplatiť koncesionárovi po ukončení prác a táto DPH je koniec koncov čistý príjem štátneho rozpočtu. Páni ministri Figeľ aj pán Mikloš urobili iba špirálu a do zvýšených výdavkov na cesty a diaľnice započítali platbu, ktorá len prejde cez kapitolu ministerstva dopravy, a ďalšou platbou, ktorá je splátkou pre koncesionára a nereálnym výdavkom na výstavbu je 24,7 mil. eur, to je platba za dostupnosť ukončenej R1. To znamená, že skutočné náklady alebo skutočné výdavky plánované na výstavbu diaľnic nebudú o 185 mil. eur vyššie, ale keď odpočítame tých 150, čo som spomenul tú dépeháčku, a odpočítame týchto 24,7 mil., tak skutočnosť bude vyššie len o 9,8 mil. eur. Čiže tam jednoznačne to tempo výstavby bude výrazne utlmené. Pripomeniem ešte to, že potom má ministerstvo len 9,8 mil. eur navyše, a to musí ešte doťahovať zanedbávanú údržbu ciest a diaľnic. A ako náhradu za zastavený prvý balík PPP v hodnote 2,4 mld. eur investičných, si myslím, že 9,8 mil. naviac je veľmi úbohá náplasť. Z rozpočtu je možné vyčítať aj to, že ministerstvo neplánuje z fondov, z eurofondov postaviť už ani diaľnicu D3 Žilina – Strážov, Žilina – Brodno. Táto stavba bola plánovaná a podotýkam, pripravená na financovanie z eurofondov, z Operačného programu Doprava na roky 2007 až 2013 už v tomto roku, v roku 2010. O tom, že čerpaných prostriedkov v roku 2011 nebude z eurofondov viac, svedčí skutočnosť, že návrh rozpočtu na roky 2011 je na úrovni 37 % oproti roku 2010. Nech nás ešte niekto presviedča o tom, že budeme stavať z eurofondov. Nech nám ešte niekto povie, že túto otrepanú frázu, čo vie ozaj aj malé dieťa, že eurofondy sú najlacnejší zdroj, čo sa stále hovorí, však my to veľmi dobre vieme. Nech nám niekto povie, že ide využívať masívne eurofondy, ale rozpočet na rok 2011 uvažuje len 37 % z toho, ktorý sme mali my na rok 2010, to znamená, že o 63 % je nižší rozpočet na eurofondy na výstavbu diaľnic, ako sme mali my zadefinované. Čiže zase len neobstoja. A dokedy bude každý občan Slovenskej republiky takéto triviálne frázy počúvať, napríklad typu predražené, napríklad typu chceme stavať a budeme stavať alebo typu využijeme masívnejšie eurofondy, keď zase explicitne a taxatívne vymenované číslo, ktoré chcete určiť na eurofondy, je o 63 % nižšie, ako sme mali v roku 2010. Čiže zase len frázy všeobecné, postavené voči faktom, ktoré sú ozaj alarmujúce. Samotný návrh kapitoly ministerstva dopravy možno hodnotiť ozaj ako vysoko populistický s výraznými náznakmi propagandy a s výrazným kŕmením občanov Slovenskej republiky, ale aj nás opozičných poslancov s propagandistickými názormi. A tento návrh rozpočtu je zároveň hrubo v rozpore s nosnou stratégiou rezortu, ktorú podľa mňa na ministerstve dopravy nikto ani nečítal. Ja osobne som si dal na tom záležať a schválili sme tú stratégiu, je tam veľa múdrostí, ale je to úbohosť, že aspoň by si ju mali prečítať a zmeniť, ale takto úplne od podlahy zrušiť všetko, od podlahy prehodnocovať všetko s tým, že tie dosahy časové budú 2, 3, 4 roky, je veľmi, veľmi nebezpečné. O čom dôkaz a o čom svedčí aj to, že naozaj dochádza k masívnemu prepúšťaniu zamestnancov v stavebníctve, ktorí spadnú do sociálnej siete, a budete musieť vynaložiť podstatne väčšie náklady na sociálnu sieť a zároveň nebudú diaľnice stavané vôbec alebo veľmi, veľmi minimálne. Čiže toto je dosah takýchto neodborných krokov, ktoré sa naozaj udiali. Do budúcna odporúčam rezortu dopravy, aby sa podrobne oboznámil so zverenou problematikou, kým príde k takýmto nešťastným rozhodnutiam, aby nerozhodoval z nevedomosti, ale aby sa naozaj zaoberal hlbšie s tou problematikou, aby nespôsobil Slovensku také škody, ako už spôsobené sú. Čiže k vlastnému rozpočtu ťažko mi je vyhodnotiť alebo niečo vylepšovať, pretože naozaj za kapitolu dopravy, pôšt a telekomunikácií alebo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja je to najmä v oblasti diaľnic, rýchlostných ciest, ale aj železníc naozaj bieda. A nemožno súhlasiť s návrhom štátneho rozpočtu bez určitých zmien. Ja som si predsa len povedal, že aspoň nejaké základy sa pokúsim vylepšiť. Čiže po zastavení prípravy a výstavby diaľnic a rýchlostných ciest prichádza ďalší úder pre úseky ciest, ktoré sú výrazne zaťažené tranzitnou dopravou a často prechádzajú intravilánmi miest. Zníženie výdavkov na údržbu ciest I. triedy aj diaľnic o 7,2 % je výsledok totálnej neznalosti pomerov v cestnom hospodárstve. Výdavky na údržbu ciest sme neznižovali ani v roku 2009, ani v roku 2010, kedy sme museli krátiť prostriedky štátneho rozpočtu vzhľadom na finančnú krízu, a vtedy sme si to nedovolili a vy s kľudným svedomím znížite výdavky na údržbu o tých 7,2 %. Prvoradou úlohou dobrého hospodára je zabezpečiť prevádzkyschopné úseky ciest, kde sa realizuje väčšina prepravných výkonov práve kvôli zabezpečeniu bezpečnosti cestnej premávky. Ďalším argumentom pre zvýšenie, ktoré rieši môj pozmeňovací návrh, pre zvýšenie rozpočtu na údržbu ciest je rast cien a taktiež zvýšenie rozsahu cestnej siete, o ktorej rozmach sa výrazne postarala predchádzajúca vláda a o ktorej výrazný útlm ste sa postarali vy. Dôležitým ďalším argumentom, prečo je nevyhnutné zvýšiť rozpočet na správu a údržbu ciest, je skokové zníženie výdavkov na cestnú sieť z rozpisu rozpočtu výdavkov kapitoly ministerstva dopravy v programovej štruktúre, kde výška výdavkov po roku 2011 je na úrovni iba 18 % predchádzajúceho roku – však to je tiež absolútny nezmysel. Ja to nechápem, na rok 2011 je naplánovaných 232 mil. eur, ale 2012 a 2013 je len 43 mil. eur na cesty I. triedy. Čiže neviem, či je to omyl alebo či to myslíte vážne. Ale je to jasný signál pre cestárov, ale aj pre motoristov, pre podnikateľov, že lepšie obdobie pre cesty I. triedy budú čakať márne. Takže takto postavený rozpočet je zásadne proti zabezpečeniu zjazdnosti ciest a výsledkom bude zvýšený počet kolízií na cestách. Uvedenú hrozbu môže parlament napraviť mojím pozmeňujúcim návrhom č. 1, kde chýbajúce zdroje budú jednoducho presunuté z prostriedkov určených na výstavbu, pretože je nad slnko jasnejšie a úplne zrejmé, že pridelenú alokáciu na výstavbu diaľnic nebudú vedieť podriadené zložky vyčerpať. Keďže aj po polroku sa zmietajú na ministerstve dopravy v povolebnom chaose a ešte stále nemá rezort dopravy jasno, čo, kde, kedy a za čo chce stavať, pretože zatiaľ polroka nám to úspešne zatĺka, pretože vtedy by musel dať pravdu na stôl a bol by to úbohý postup vo výstavbe diaľnic. Ale už tieto čísla v štátnom rozpočte niečo napovedajú, ako som citoval, na strane 20, chce rezort dopravy odovzdať ročne 5,2 km diaľnic na D1 v rokoch 2011 a 2012. Takže prejdem k pozmeňujúcemu návrhu č. 2. Tam je oprava v stati o mýte, kde je účelovo zhoršená bilancia zavedenia mýta na Slovensku, a preto je súčasťou pozmeňujúceho návrhu č. 2, ktorý nemá finančné nároky, ale je tam len úprava, taká úprava výpočtu, aby odzrkadlila skutočnosť pri zavedení mýta. Pôvodne naformulovaná časť je rovnako zavádzajúca ako tvrdenia vtedajšej opozície a dnešnej koalície, že vplyvom zastavenia mýta ste vehementne vyhlasovali: Dôjde celoplošne na Slovensku k zdraženiu o 20 %. Realita? Nič podobné sa naozaj neudialo. Čo však vplývalo na vývoj výnosu dane? Tu si pomôžem komentármi inštitútu finančnej politiky ministerstva financií. Komentár 2008/18, citujem: „Každoročný výpadok štátneho rozpočtu spojený s daňovým zvýhodnením biopalív sa v období 2009 až 2011 bude pohybovať na úrovni cca 56,4 až 63,1 mil. eur.“ Koniec citátu. Ďalší komentár 2010/01: „Medziročný pokles výnosu bol zaznamenaný v prípade spotrebných daní z minerálnych olejov o 10,3 %.“ Myslí sa tým pokles potreby roku 2008 a 2009. Ďalší komentár 2010/08, citujem: „Medziročný nárast potreby nafty dosiahol úroveň 33,4 %.“ Myslí sa tým nárast po znížení spotrebnej dane v porovnaní rokom 2009, 2010. Ďalej pripomínam, že spotrebná daň z motorovej nafty bola do 1. 2. 2010 v Slovenskej republike jedna z najvyšších v Európskej únii. Z uvedených údajov jasne vyplýva, že ministerstvo financií si nedalo námahu vyčísliť výrazný vplyv výnosu dane z minerálnych olejov zvýhodnením biopalív a jasne nezadefinovali prognózu rastu spotreby vplyvom zvýšeného čerpania pohonných hmôt na Slovensku a zároveň do výpočtu dopadu vplyvov spoplatnenia účelovo vytrhli z kontextu údajný výpadok spotrebnej dane, ktorý je mimochodom úplne v rozpore s tým, čo je vypočítané na strane 19 pri prognóze spotrebnej dane z minerálnych olejov. Na rozdiel od súčasnej vlády ja mám spracovanú prípadovú štúdiu na základe reálnych čísiel združenia Česmad, to sú nákladní autodopravcovia, ktoré jasne hovorí, že vplyvom zníženia spotrebnej dane dopravcovia pri realizovaní výkonov v medzištátnej doprave zvýšili objem nakupovaného paliva Slovenskej republiky, čo sa prejavilo aj na dosiahnutej úrovni 33,4-percentného medziročného rastu. Výsledkom prípadovej štúdie bude zvýšenie výnosu zo spotrebnej dane, podotýkam, o 2 %, čím možno povedať, že aj z dôvodu zníženia dane z nafty nastal obrat v klesajúcom trende výnosu tejto dane od roku 2008 do roku 2010. Z uvedených dôvodov možno považovať takto uvádzaný výpadok spotrebnej dane v interakcii s mýtom za číslo minimálne spochybniteľné a fiktívne. Zároveň však výnos dane z minerálnych olejov jasne nemá žiaden vplyv na výnos z elektronického výberu mýta. To ste tam, pán minister financií, mohli rovno odčítať stratu súvisiacu napríklad s predajom SPP alebo tie iné kauzy, ktoré myslím, že veľmi dobre poznáte. Z uvedených dôvodov nemožno súhlasiť, aby bol výpočet v tabuľke týkajúcej sa mýta nesprávne a hlavne nelogicky uvedený. Pri mýte sa ešte pozastavím, pretože pán minister financií vo svojom skrátenom vystúpení aj tak stihol spomenúť mýto, ako keby Slovenská republika v súčasnosti iné problémy nemala, samozrejme, ja neviem, okrem nákupu lyžičiek alebo kobercov a tých všeobecných fráz, ktoré stále omieľate. Čiže dávam, vážené dámy a páni, do pozornosti, že to, s čím sa ešte nestihli oboznámiť, ani pán minister Figeľ, ani zrejme pán minister Mikloš, a pomôžem si citátom stanoviska Európskej komisie k mýtnemu systému zo dňa 29. 3. 2010, ktoré bolo vydané na základe dôkladného posúdenia celého projektu Európskou komisiou. Ak by ste mali, kolegovia, záujem si ho prečítať, tak celé toto stanovisko je pod č. 2138/2010 zo dňa 29. 3. 2010. Je na webovej stránke aj Európskej komisie a bolo aj na webovej stránke ministerstva dopravy. Teraz citujem: „Komisia považuje uplatnenie nového mýtneho systému na sieť ciest I. triedy za transparentné, nediskriminačné a primerané nákladom na infraštruktúru, prevádzku, správu a výber mýta.“ Zase len stále sa opakuje „predražené“. Voči čomu predražené? Ak porovnáme slovenské mýto voči mýtu, ktoré majú Nemci, my sme si tú námahu dali, ktoré má Česká republika, ale, samozrejme, treba relevantné porovnanie urobiť, ktoré majú Francúzi, je mýto na kilometer spoplatnených ciest nižšie, náklady na mýto na kilometer spoplatnených ciest sú nižšie ako v tých republikách, o ktorých som hovoril. Pričom Česká republika má, aj Francúzi nemajú satelitný výber, ktorý je trošku drahšia technológia, ale majú satelitnú technológiu, ale majú technológiu tzv. mikrovlnnú, ktorá je možno trošku lacnejšia. Takže keď porovnávate, tak potom povedzte, či je niečo predražené. Samozrejme, stále tu padajú otázky okolo tendra, ale naozaj tender bol v súlade so slovenským zákonom o verejnom obstarávaní. Pretože my sme si nemohli dovoliť tento tender zastaviť, pretože mali sme na krku nôž financujúcich bánk, ktoré poskytli za predchádzajúcej vlády úver Národnej diaľničnej spoločnosti a Národná diaľničná spoločnosť sa zaručila, že bude splátky splácať výberom z elektronického mýta. Zaručila sa a zaviazala sa, že mýto bude spustené v roku 2006. A pravdou bolo to, že nebolo ani pichnuté, ani siahnuté na všetku robotu okolo mýta, pretože keď sme nastúpili, urýchlene sme museli dopracovať a schváliť zákon o elektronickom mýte, postaviť architektúru tendra, vytendrovať súťažné podklady a toto bol ozaj namáhavý proces a dovolím si tvrdiť, že tento projekt bol úspešný, čo citujem aj Európsku komisiu, že podľa vzoru nášho mýta budú, a už to vieme aj realizovať, aj okolité krajiny tento technologický systém, a myslím, že sme to veľmi dobre zvládli. Čiže vrátim sa k tomu, že nemohli sme si dovoliť zastaviť a zrušiť tender, pretože by banky vyhlásili cross default na Národnú diaľničnú spoločnosť a došlo by k podstatne väčším škodám. A do toho časového stresu s mýtom ste nás dostali vy, pretože ste sa zaviazali nereálne sľuby pri zobratí úveru pre Národnú diaľničnú spoločnosť, ktorý bol cca 19 mld. slovenských korún v tom čase. Takže toto bol jeden aspekt. A druhý aspekt, že naozaj sme museli dodržať zákon o verejnom obstarávaní, že naozaj v tých ponukách tých vylúčených uchádzačov boli chyby. Prečo sa nespýtate a prečo sa nikto nespýta, prečo urobili také renomované korporácie svoju ponuku s chybami? Náš zákon o verejnom obstarávaní nepripúšťa licitovať, že vieš čo, doplň mi toto. To sa nedá. Náš zákon o verejnom obstarávaní jednoznačne hovorí: splnil podmienky a môže by hodnotený alebo nesplnil podmienky a musí byť vylúčený. Keby sme ho pustili do hry pri nesplnených podmienkach, Úrad verejného obstarávania by nám súťaž zrušil. Podotýkam, že v Úrade verejného obstarávania bol nominant vtedajšej opozície, alebo súčasnej koalície, a tento nominant určite by s radosťou mýtny tender zrušil za Úrad verejného obstarávania, ak by tam také chyby boli. Pripomínam, že na Úrade verejného obstarávania bolo 11 námietkových konaní. Úrad verejného obstarávania pod taktovkou vtedajšej opozície musel stanoviť 11 námietkových komisií, nezávislých ľudí. A tých 11 námietkových komisií 11-krát „prežulo“ celý tender a nenašili v tom pochybenie. Takže nehovorte o tom, že bol to chybný tender, keď bol takto hlboko prešpikovaný, pretože takto hlboko a toľkými nezávislými komisiami nebol kontrolovaný asi žiadny tender na Slovensku v doterajšej histórii. A zase len prebehli štyri súdne spory na krajskom súde a zas len aj krajský súd nenašiel pochybenie a zamietol žaloby žalobcov. To znamená, dal za pravdu štátu. Tiež sa toho mýta dotknem ešte naposledy s tým, že chcem sa opýtať s ohľadom na stanovisko Európskej komisie, ktoré som pred chvíľou citoval, že či sa kolégium okolo pána ministra financií a okolo ministra dopravy rovnako dôveryhodnou a zodpovednou, či sa považuje za rovnako dôveryhodnú a zodpovednú inštitúciu oproti kolégiu komisárov Európskej komisie, ktoré toto stanovisko, ktoré som pred chvíľou citoval, schválili. Druhá otázka, ktorá s touto pseudokauzou súvisí, je, prečo páni ministri nezrušili mýto? Dokonca skoro pol roka v ňom v súvisiacej legislatíve nič nezmenili. Kde je tak nespravodlivé, keď je tak nespravodlivé a nevýhodné pre Slovensko, tak ho zrušte, keď sa vám zdá, že to mýto je hrozne zlé a že je zbabrané a spackané. Alebo ho opravte, ale doteraz ste neurobili nič. To je takisto ako s kobercom, doteraz po ňom minister chodí ako páv, ale, samozrejme, koberec bol to najhoršie, čo sa asi na Slovensku mohlo stať. Takisto postavil sa na barikády protestujúcich, nasľuboval im tam, zase len všeobecné frázy, ale dodnes ani čiarka v mýte nie je zmenená. Tak potom je to mýto asi dobré a potom zase asi trepete ďalšie frázy o tom, že je to zlé. V poslednej časti sa budem venovať stati o železničnej doprave, ktorú som taktiež pozrel a prepracoval som ju tým pozmeňujúcim návrhom alebo tou časťou pozmeňováku č. 3, keďže takú nerozhodnosť a amaterizmus som ešte asi nevidel. A ako je možné, že minister dopravy súhlasí s vetou: „Táto zmena si vyžiada systémové opatrenia, ktoré zabezpečia efektívne a udržateľné financovanie.“ O tom, o čom ten človek rozpráva, aké opatrenia a prečo ich necharakterizuje, minimálne by si mohol prečítať koncepčné materiály, ktoré som pred chvíľou spomínal, a takisto koncepčné materiály Európskej komisie a tiež tú stratégiu dopravy do roku 2020, ktorá bola takisto schválená uznesením vlády. A asi ju nikto na ministerstve nečítal, ale doposiaľ ju zároveň nikto nezmenil, ale, žiaľbohu, asi v rezorte dopravy to pôjde takto už ďalej. Zároveň ak toto niekto napíše, vôbec popiera skutočnosť, že existuje legislatíva v podobe zákona o dráhach a zákona o doprave na dráhach, ktorá je kompletne aktualizovaná v roku 2009 a je v súlade, aktualizovaná v súlade s právom Európskeho spoločenstva. To ste si, páni, nedali žiadnu námahu so železničnou dopravou a to takto vyzerá zodpovedná dopravná politika? Odkopírované čísla z predchádzajúcich rokov. Preto som si dal námahu a túto stať som kompletne zhodnotil, pretože, pán minister financií, uvedomte si, že keď nezabezpečíte financovanie fixných nákladov, ktoré po novom podľa nového zákona hradí správca železničnej infraštruktúry v zmysle zákona o dráhach, tak porušujete tento zákon. V návrhu zákona o štátnom rozpočte totižto zmena financovania ani u správcu infraštruktúry, ani u železničných dopravcov zaznamenaná nie je. Mne to pripadá tak, že budete porušovať schválené stratégie a legislatívu a ďalšie roky kopírovať vetu o potrebe systémových opatrení. Dámy a páni, dovoľte, aby som predložil ten pozmeňovací návrh, ktorý som v stručnosti skomentoval a, žiaľbohu, musím ho zrejme celý prečítať, pretože by nebol naplnený rokovací poriadok. Takže pozmeňujúci a doplňujúci návrh poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Ľubomíra Vážneho k vládnemu návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2011. Pozmeňujúci návrh č. 1. V návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2011 až 2013 na strane 36 v kapitole Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR sa stať Správa a údržba nahrádza a mení nasledovne: Správa a údržba v tisícoch eur, kde na rok 2008 správa a údržba opravy ciest je suma 71,813 mil. eur, na rok 2009 je 91,733 mil. eur, na rok 2010 je 70,274 mil. eur a v návrhu rozpočtu na roky 2011 je 90,371 mil. eur, 2012 94,889 a 2013 99,633 mil. eur. Na správu a údržbu ciest a diaľnic je rozpočtovaných 90,4 mil. eur, čo v porovnaní so schváleným rozpočtom v roku 2010 predstavuje nárast o 28,6 %, t. j. o 20,1 mil. eur. Správa a údržba cestnej infraštruktúry je zabezpečovaná prostredníctvom Slovenskej správy ciest a Národnej diaľničnej spoločnosti. Pre SSC, ktorá je zodpovedná za správu a údržbu ciest I. triedy, je rozpočtovaných 58,9 mil. eur a pre NDS na prípravu, realizáciu opráv a diaľnic a rýchlostných ciest je rozpočtovaných 31,5 mil. eur. Správu a údržbu diaľnic a rýchlostných ciest vykonáva NDS aj z vlastných zdrojov. Navýšenie rozpočtu na údržbu ciest I. tried je nevyhnutné vzhľadom na výrazné utlmenie výstavby diaľnic a rýchlostných ciest v nasledujúcom období, ktoré sa prejaví zvýšením dopravných výkonov na cestách I. triedy, ktoré prenášajú tento tranzit. Odôvodnenie: Ak nedôjde k zmene vo financovaní údržby a opráv ciest I. triedy, sa efekt utlmenia výstavby diaľnic a rýchlostných ciest prejaví tak, že naďalej budú preťažované cesty I. triedy, čoho dôsledkom bude, že do roku 2014 bude v nevyhovujúcom stave až cca 45 % ciest I. triedy. Nedostatočnou úrovňou súvislej údržby a opráv ciest I. triedy dochádza k rýchlemu pribúdaniu úsekov, ktoré musia byť rekonštruované, čím niekoľkonásobne vzrastajú nároky na finančné prostriedky odhliadnuc od bezpečnosti a plynulosti cestnej dopravy. Priemerný vek vozoviek ciest I. triedy je viac ako 20 rokov na Slovensku a pritom 60 % objemu prepravných výkonov, čo už som spomínal, sa realizuje na cestách I. triedy, keďže nemáme dobudovanú tú tranzitnú sieť nadradenej cestnej dopravnej infraštruktúry, ktorou diaľnice nepochybne sú. Vláda zastavením dobre rozbehnutého celého investičného procesu diaľnic a rýchlostných ciest musí zabezpečiť primeranú minimálnu údržbu existujúcej siete. Zvýšené nároky a výdavky v súvislosti s bežnou údržbou budú hradené z programu určeného na výstavbu vzhľadom na skutočnosť, že v návrhu rozpočtu určené limity aj pre znížený diaľničný program súčasnou vládou nebudú s vysokou pravdepodobnosťou vyčerpané. Pretože už tie procesy prípravy sú nastavené tak, že každý človek, ktorý je v tomto investičnom procese skúsený, vidí, že rok 2011 bude ozaj asi najťažší pre stavbárov, ale aj, samozrejme, pre Slovensko, pretože sa nezrealizuje prakticky nič. Pozmeňujúci návrh číslo 2. V návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2011 až 2013 na strane 36 v kapitole Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky sa stať Mýto nahrádza a mení nasledovne. Mýto, v podstate je to tá istá tabuľka, ktorá je v pôvodnom rozpočte alebo v súčasnom návrhu štátneho rozpočtu, ale vypúšťa sa riadok „výpadok spotrebnej dane“, pretože pred chvíľou som vysvetľoval, že k takémuto výpadku vôbec nedošlo, resp. tým, že sa viacej pohonných hmôt čerpalo na Slovensku ako predtým, tak došlo k určitému nárastu, a zároveň výpadok spotrebnej dane nemôže súvisieť s mýtom, pretože takéto číslo je tam účelovo vložené. Tým pádom sa posledné dva riadky tejto tabuľky, posledný alebo predposledný riadok „dopady súvisiace s mýtom“ menia tak, že v roku 2010 ten dopad bude mínus 135 854, v roku 2011 mínus 136 863, v 2012 mínus 141 344 a 2013 mínus 150 225. Rozdiel potom nevychádza tak, ako bolo uvedené v pôvodnej tabuľke, ale podľa tohto návrhu rozdiel alebo tých dopadov a príjmov z mýta, to je posledný riadok tabuľky, je v plusových číslach: v roku 2010 1 545, 2011 39 137, 2012 52 656 a 2013 61 775. Po zavedení mýta sa zvyšuje výnos štátneho rozpočtu na rok 2011 o 1,5 mil. eur napriek výpadku výnosov z diaľničných nálepiek od nákladných aut, ktoré ročne prestavovali približne 41 mil. eur. Je, samozrejme, potrebné platiť za vybudovanie a prevádzku mýta poplatok, ktorý v roku 2011 dosiahne 93,6 mil. eur. Splátka za vybudovanie systému bude hradená len štyri roky, pričom následne, t. j. v roku 2014, sa skokovo zvýši príjem rozpočtu Národnej diaľničnej spoločnosti na cca 90 % z výberu mýta počas následných deviatich rokov, čo prestavuje očakávaný príjem pre NDS cca 160 mil. eur ročne. Odôvodnenie: Príjmy z mýta a diaľničných nálepiek sú príjmom NDS a nie príjmom štátneho rozpočtu, preto spájanie vývoja výnosu dane z minerálnych olejov s príjmami štátnej akciovky možno považovať za účelové zavádzanie verejnosti presným súčtom nepresných čísel. Na výnos spotrebnej dane z minerálnych olejov dlhodobo výrazne vplýva primiešavanie biozložiek do nafty a tento výnos bol vyčíslený v roku 2009 v strate príjmov vo výške cca 60 mil. eur. O to viac je zavádzajúce a účelové spájanie výnosu spotrebnej dane z minerálnych olejov s výnosom z mýta, lebo táto skutočnosť výrazne vplýva na výpadok príjmov od roku 2006, kedy ešte elektronické mýto vôbec neexistovalo. Takže ministerstvo financií účelovo uviedlo, že medziročný nárast spotreby nafty dosiahol úroveň 33,4 % práve vplyvom zníženia spotrebnej dane z minerálnych olejov z februára 2010 z dôvodu, že vnútroštátni, ako som už spomínal, ale aj zahraniční nákladní dopravcovia začali podstatne viac čerpať pohonné hmoty na Slovensku a tento efekt spôsobil a spôsobí zvýšenie príjmov v roku 2010 o 2 %. Taktiež chcem poukázať v tejto veci na nesúlad v uvažovanom výnose spotrebnej dane z minerálnych olejov na strane 19 návrhu rozpočtu s údajným výpadkom spotrebnej dane, ktorý je nesprávne uvedený a vyčíslený na strane 36 v tabuľke týkajúcej sa mýta. Pozmeňujúci návrh číslo 3. V návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2011 až 2013 na strane 37 v kapitole Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií sa stať Železničná doprava nahrádza a mení nasledovne: Železničná doprava, ja prečítam len tie zmeny, ktoré v tej tabuľke sú, to znamená, rok 2011 je zmena v tom, že železničná doprava celkom je 712 160 a z toho zdroj štátneho rozpočtu je 401 111. Za rok 2012 je zmena v tom, že železničná doprava celkom je 813 070 a z toho zdroj štátneho rozpočtu je 347 470. Na rok 2013 je 690 560 a z toho zdroj štátneho rozpočtu je 347 471. Výdavky na železničnú dopravu sú v roku 2011 rozpočtované v sume 712 mil. eur vrátane zdrojov EÚ a spolufinancovanie. Výdavky na uvedenú oblasť v roku 2011 sú v porovnaní so schváleným rozpočtom roku 2010 vyššie o 18 % v dôsledku rastu prostriedkov štátneho rozpočtu na urýchlenie zapojenia zdrojov z Európskej únie do výstavby železničnej infraštruktúry a vykrytie chýbajúcich zdrojov v dôsledku zníženia ceny za používanie železničnej infraštruktúry. Prvý krok k ozdraveniu železničných spoločností vychádza zo záväzku vlády znížiť cenu za použitie železničnej infraštruktúry, ktorý vyplýva zo zákona č. 513/2009 Z. z., a to tým, že dopravca nemusí a nebude hradiť správcovi železničnej infraštruktúry úhradu fixných nákladov. Následne fixné náklady budú v ďalších rokoch plne záväzkom štátu, ako aj v ostatných členských krajinách Európske únie. Stanovená koncepcia určená stratégiou dopravy do roku 2020 bude mať žiadaný efekt len vtedy, keď sa v železničnom sektore bude pokračovať v ozdravných krokoch, aj napríklad v podobe usporiadania železničných spoločností holdingovým spôsobom. Zase len tá ďalšia tabuľka je, prečítam iba zmeny, kde na rok 2011 je železničná doprava celkom 720 160, z toho výkony vo verejnom záujme na ŽSSK a osobnú dopravu sú 149 373 a výkony vo verejnom záujme za ŽSR sú 198 098. Na rok 2012 sú tie zmenené čísla, železničná doprava celkom je 803 070, z toho ŽSSK 149 373 a ŽSR 198 098... (Ruch v sále. Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)