T. Cabaj, poslanec: (2004-09-24):
Samozrejme, že zrejme aj diskusia ešte vyvolá niektoré ďalšie návrhy, ktoré budú a potom si budeme musieť opätovne k tomu sadnúť a hľadať nejaký prienik tak, aby sme tento návrh mohli skompletizovať. Úmyselne nebudem k niektorým veciam hovoriť, pretože mnohé veci sme si vydiskutovali v tej komisii, a preto sa premietli do návrhu 516, ale aj v pozmeňujúcich návrhoch, ale dovoľte mi, aby som predložil štyri pozmeňujúce návrhy, ktoré by mali ešte vyriešiť ďalšiu problematiku, ktorú doriešenú nemáme. Pozmeňujúci návrh číslo 1. Pán spoločný spravodajca, bod 18 z predkladanej správy je v návrhu en bloc hlasovať za. Navrhujem vyňať na osobitné hlasovanie s tým, že by bol pozmeňujúci návrh nasledujúceho znenia. „V § 35 sa vypúšťajú odseky 4, 5 a 9,“ to je aj v tom bode 18 a druhý odsek v § 35 ods. 6 tento paragraf sa mení nasledovne: „Ak sa predseda Národnej rady Slovenskej republiky, podpredseda Národnej rady Slovenskej republiky, člen vlády Slovenskej republiky ujme slova po skončení rozpravy a pred hlasovaním, otvára sa tým rozprava znova.“ Odsek tretí. Doterajšie odseky 6 až 8 sa prečíslujú na 4 až 6, tak ako je v bode 18. Veľmi jednoduché zdôvodnenie. Pôsobíme v tomto parlamente dosť dlho a stretli sme sa s viacerými problémami, keď sa prijímali jednotlivé návrhy zákonov a dostali sme sa do situácie, že sme vedeli nájsť riešenie, prienik takmer v celom parlamente, ale keďže sme tu nemali člena vlády, nemal kto otvoriť rozpravu, tak aby sme sa mohli k tomuto návrhu vrátiť, preto je predložený návrh, aby funkcionári Národnej rady, ktorí podľa iného paragrafu kedykoľvek požiadajú o vystúpenie, dostávajú prednosť a majú možnosť v parlamente vystúpiť, aby aj v tomto prípade, keďže tu možnosť majú vystúpiť, aby mohli vystúpiť, a tým by zároveň otvorili rozpravu. To je úprava oproti tomu pôvodnému bodu 18 v § 35, to znamená, že nielen člen vlády, ktorý sa ujme po rozprave, otvára rozpravu, ale otvoril by ju aj predseda alebo podpredseda Národnej rady, teda funkcionári Národnej rady. To je prvý pozmeňujúci návrh. Ďalej v bode 23 spoločnej správy hovoríme o spôsobe pri tajnom hlasovaní, aj keď tu pán predseda hovoril o tom, že je možnosť pomocou technického zariadenia všetky tieto náležitosti zabezpečiť. Mal som možnosť navštíviť niekoľko parlamentov a parlamenty sa svojím spôsobom správajú klasicky a zaužívané spôsoby tí, ktorí ste mali možnosť vidieť anglický parlament, hlasuje sa nohami, pretože je to určitá tradícia a funguje to v parlamente a chodia do jednej miestnosti, kde hlasujú za, idú do druhej, kde hlasujú proti. Takže nevidím dôvod, prečo až takým veľkým spôsobom by sme mali utekať od systému, keď sa odchádza dozadu, hlasuje sa v tajnom hlasovaní a meníme tieto pravidlá podľa posledného... Návrh prednesiem, len teda ja idem konkrétne, idem po paragrafe, to znamená, v § 39 ods. 10, ktorý sa zmení nasledovne: „Poverený overovateľ Národnej rady oznámi počet vydaných hlasovacích lístkov, počet poslancov, ktorí neodovzdali hlasovacie lístky, počet neplatných hlasov a počet poslancov, ktorí hlasovali za navrhnutého kandidáta. V tajnom hlasovaní sa ako prítomní poslanci posudzujú poslanci, ktorým boli vydané hlasovacie lístky.“ § 39 ods.  11 sa zmení: „Predsedajúci vyhlási výsledok tajného hlasovania tak, že oznámi počet poslancov, ktorým boli vydané hlasovacie lístky, ktorí odovzdali hlasovacie lístky, počet poslancov, ktorí hlasovacie lístky neodovzdali, a počet neplatných hlasovacích lístkov a počet poslancov, ktorí hlasovali za návrh. Takisto odôvodnenie je jednoduché. Pán predkladateľ, to nie je zo spoločnej správy, ale to je z návrhu 516. Takže v návrhu 516, to je poradové číslo pozmeňujúceho návrhu. Navrhujem to z jednoduchého dôvodu. V minulosti v tomto parlamente, ak sa hlasovalo, pri akýchkoľvek aj personálnych návrhoch bol spravený hlasovací lístok, na ktorom sa potom hlasovalo za navrhnutého kandidáta alebo sa teda nevyjadroval, nehlasoval a podobne. Pri poslednej novele sa skomplikovala situácia a predložil sa návrh, aby poslanec hlasoval za, proti, zdržiaval sa. Ale ak zoberieme logiku veci, je predložený návrh, ten, kto hlasuje za návrh, hlasuje za a všetky ostatné varianty nepodporujú návrh. Tak ja navrhujem iba to, aby sme sa vrátili k tomu pôvodnému systému hlasovania, kde bol predložený návrh a poslanci svojím krúžkovaním mena, tak ako v hociktorých iných voľbách, teda čísla pred menom, zahlasovali za príslušného kandidáta. A potom nie je vôbec ani problém pre komisiu, pre skrutátorov, ktorí spočítavajú hlasy, aby tento výsledok veľmi rýchle spravili a spočítali. Tým, že sme sa dostali do situácie, že každý sa vyjadril, že sa zdržiava, je proti, tým je veľké množstvo počítacích manévrov a úplne zbytočných. Tak z tohto dôvodu navrhujem vrátiť sa k tomu tak, ako to bolo aj pôvodne, aby sa hlasovalo iba v pozitívnom zmysle, teda za ten návrh, buď ho prijmú, alebo tým, že nekrúžkuje príslušného, tak ho neprijíma. A keď to zoberiem,  všetky volebné zákony sú takýmto spôsobom postavené. Tak neviem, prečo my tak zvláštne máme komplikovať situáciu v parlamente pri tajnom hlasovaní ako pri ktoromkoľvek. Takže to je pozmeňujúci návrh č. 2. Ďalej pozmeňujúci návrh č. 3. Za bod 27 sa vkladá bod 28, to je takisto pôvodného návrhu. V bode 28 v § 45 sa vkladá nový ods. 3, ktorý znie: Bod 1. Národná rada Slovenskej republiky môže zriadiť a na návrh jednej pätiny poslancov povinnosť zriadiť výbor pre vyšetrenie veci verejného záujmu. Národná rada Slovenskej republiky uznesením schváli rokovací poriadok pre prácu výboru. Bod 2. Predsedu výboru pre vyšetrenie veci verejného záujmu volí Národná rada Slovenskej republiky tajným hlasovaním z radov poslancov Národnej rady Slovenskej republiky, ktorí iniciovali zriadenie tohto výboru. Bod 3. Najmenej jedna polovica členov výboru musí byť zvolená z radov poslancov Národnej rady Slovenskej republiky, ktorí iniciovali zriadenie tohto výboru. Bod 4. Zasadnutia výboru sú verejné. V prípadoch, keď je obsahom rokovania vec, v ktorej iný zákon vylučuje prítomnosť verejnosti, koná sa neverejné zasadnutie výboru. Zdôvodnenie je veľmi jednoduché. Hľadali sa mnohé riešenia, ako tento parlament by si mal naplniť svoju povinnosť, ktorá mu vyplýva z Ústavy Slovenskej republiky, kde ústava hovorí o tom, že Národná rada si zriaďuje zo svojich poslancov výbory ako svoje iniciatívne a kontrolné orgány. Neviem si predstaviť jednoduchší spôsob na zabezpečenie kontrolnej činnosti parlamentu vo vzťahu k vláde a k exekutíve ako týmto spôsobom. Pozmeňujúci návrh č. 4. Za bod 62 predloženého návrhu sa vkladá nový bod 63 a následne  ďalšie body sa prečíslujú. Vraciam sa k tomu, čo už hovoril pán poslanec Vážny, to je otázka poslaneckých prieskumov, to je oblasť, o ktorej sa hovorilo veľký čas v komisii, hovorilo sa v rôznych grémiách, hľadal sa spôsob. Predkladám jeden z návrhov na spôsob riešenia. Paragraf 131a poslanecký prieskum. Odsek 1: Národná rada alebo výbor môže poslanca alebo skupinu poslancov poveriť vykonaním poslaneckého prieskumu po a v orgánoch verejnej moci a vo verejnoprávnych inštitúciách, ktoré hospodária s prostriedkami rozpočtov, ktoré podľa zákona schvaľuje Národná rada, po b v subjektoch, ktoré hospodária s majetkom, záväzkami, finančnými prostriedkami, majetkovými právami a pohľadávkami štátu, verejnoprávnych inštitúcií a Fondu národného majetku Slovenskej republiky v rozsahu tohto hospodárenia. Odsek 2. Národná rada Slovenskej republiky alebo výbor poverí vykonaním prieskumu poslanca Národnej rady alebo skupinu poslancov Národnej rady vždy vtedy, ak o to požiada najmenej jedna tretina poslancov Národnej rady Slovenskej republiky alebo členov výboru. Odsek 3. Poslanec alebo skupina poslancov Národnej rady Slovenskej republiky, ktorí boli poverení vykonaním poslaneckého prieskumu, predložia správu o výsledku poslaneckého prieskumu na prerokovanie Národnej rade alebo výboru. Pokračujem v tom, čo už teda bolo povedané v predchádzajúcom vystúpení. Národná rada má možnosť vykonať poslanecké prieskumy, ale zároveň, tak ako som už hovoril v tej úvodnej časti, rokovací poriadok nie je ani koaličný, ani opozičný, a preto je tam návrh, aby jedna tretina poslancov výboru alebo jedna tretina poslancov Národnej rady mala právo zabezpečiť vykonanie poslaneckého prieskumu. Úmyselne to hovorím zabezpečiť, pretože ak predloží poslanec návrh vo výbore, alebo by ho predložil aj v pléne a väčšina odhlasuje, že nemá záujem, tak sa jednoducho nekoná. Ale už aj v rokovacom poriadku máme predtým zakotvenú časť, kde sa hovorí, že v správe plénu Národnej rady sa predkladá informácia o tom, keď je takzvané menšinové uznesenie členov výboru, aby ten ich názor bol zohľadnený a zvýraznený. Z toho dôvodu je tu rozdiel medzi tými návrhmi, ktoré sa už objavili, ktoré takisto budú hovoriť o poslaneckom prieskume, je tu navýšenie  týchto návrhov v tom, že jedna tretina poslancov, ak požiada či už vo výbore, alebo v pléne, vtedy tento poslanecký prieskum sa musí vykonať, to znamená, treba vyslať buď poslanca, alebo skupinu poslancov. Myslím si, že bude potrebné ešte, aby sme potom nejakým spôsobom tieto veci zosúladili a možno, pán predseda, by aj stálo za úvahu, že by sme neukončili potom rozpravu, že by sme prešli tie návrhy, ktoré všetky odznejú tu v rozprave a potom, aby sme teda hľadali riešenie, že ak by bolo potrebné nejaký prienikový návrh ešte predložiť, že by sa predložil, pretože vyzerá to tak, že tak, ako sa postupne objavujú na stoloch pozmeňujúce návrhy, že viaceré sa prelínajú a v niektorých častiach sa rozlišujú, že možno z toho nakoniec vystane jeden spoločný návrh tak, aby sme doriešili tento náš zákon, s ktorým dennodenne pracujeme a ktorý teda takýmto spôsobom potrebujeme upraviť. Toľko predkladám tieto štyri pozmeňujúce návrhy. Samozrejme uvidíme, aký bude priestor ešte pri ďalších pozmeňujúcich návrhoch, poprípade, keď bude treba, budem reagovať v druhej časti, kde je možnosť prihlásiť sa potom do rozpravy ústne. Ďakujem pekne za pozornosť.