Dostál, Ondrej, poslanec NR SR (2023-02-09):
Vážený pán predkladateľ, vážený pán podpredseda Národnej rady, vážené kolegyne, kolegovia, základný zámer predloženého návrhu novely zákona o tvorbe právnych predpisov vnímam pozitívne a súhlasím s tým, čo hovoril aj pán predkladateľ v úvodnom slove, čo sa týka stíšenia legislatívneho procesu, aj keď toto je len taká, taký malý kamienok v tej mozaike prípadného stíšenia legislatívneho procesu, keď máme použiť toto označenie pre niečo, čo by sa malo udiať v parlamente, teda aby sa právne predpisy prijímali rozvážnejšie, po väčšej diskusii a teda bez zbytočného urýchľovania. A, ale je to dôležitý kamienok, je to súčasťou programového vyhlásenia vlády, takže zámer, aby právne predpisy, ktoré majú nadobudnúť, teda ktoré sa negatívne dotknú podnikateľského prostredia, mohli nadobúdať účinnosť len 1. januára alebo 1. júla, je, je sám osebe pozitívny nepochybne. Pokiaľ ide o súlad s tým, čo sa deklaruje v programovom vyhlásení vlády, tak ten rozdiel je tam jednak v tom, že sa tam pripája 1. júl, čo je už také zmäkčenie tej, toho zámeru, ktorý je obsiahnutý v programovom vyhlásení vlády, a to je aj otázne, že či to má, či to má byť tak, alebo máme ostať pri 1. januári a prípadné výnimky alebo potrebu rýchlejšej účinnosti neriešiť tým, že dáme dva termíny, ale tým, že v zákone zadefinujeme nejaké výnimky, keď je potrebné, aby nejaký zákon nadobudol účinnosť rýchlejšie. A druhý rozdiel je v tom, že sa hovorí iba o návrhoch, ktoré majú negatívny vplyv na podnikateľské prostredie, teda nie akýkoľvek vplyv, čo na prvý pohľad môže byť vnímané, vnímané pozitívne, že teda ak sú nejaké návrhy zákonov alebo zákony, ktoré majú pozitívny vplyv na podnikateľské prostredie, tak také budú, také môžu nadobudnúť účinnosť rýchlejšie alebo prípadne aj okamžite. Na druhej strane treba zvážiť, že či aj tie, ktoré majú podľa doložky alebo podľa analýzy vplyvov pozitívny vplyv na podnikateľské prostredie, by tiež nemali mať účinnosť až v tom termíne 1. januára alebo, prípadne 1. júla, lebo ide tu nielen o vylepšovanie pravidiel, ale aj o ich stabilitu a niekedy to, že síce vylepšíme nejaké pravidlo, ale urobíme to zo dňa na deň, môže v konečnom dôsledku situáciu alebo, situáciu pre podnikateľov skôr skomplikovať ako, ako im uľahčiť činnosť. Ale hovorím, toto je, toto je na diskusiu. Isté pochybnosti však možno mať aj o tomto riešení. Môže sa napríklad obchádzať toto ustanovenie, ak sa v doložke vplyvov alebo v analýze vplyvov bude tvrdiť, že zákon nemá dopad na podnikateľské prostredie, prípadne že má pozitívny dopad na podnikateľské prostredie, čo sa, samozrejme, potom dá rozporovať, ale nie je to nejaké pevné a železné ustanovenie, ktoré by sa nedalo obísť. Možno by tomu prospelo aj to, o čom hovoril pán predkladateľ v úvodnom slove, ak by mali sme tu štátny orgán, ktorý by sa napríklad vyjadroval k tomu, že či návrh zákona má, alebo nemá vplyv na podnikateľské prostredie, tak ako je to v prípade dopadov na verejné rozpočty ministerstvo financií, tak v prípade dopadov na podnikateľské prostredie by to mohlo byť napríklad ministerstvo hospodárstva. A druhá moja otázka, ktorá sa týka účinnosti tohto zamýšľaného opatrenia, sa týka možnosti obchádzať toto ustanovenie prostredníctvom pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov, lebo doložku vplyvov alebo analýzu vplyvov majú iba návrhy zákonov a niekedy ten vplyv na podnikateľské prostredie nemusí byť dôsledkom samotného návrhu zákona, ale prostredníctvom pozmeňujúceho návrhu, ktorý sa, ktorý sa schváli v druhom čítaní a ktorý to odôvodnenie niekedy má veľmi-veľmi chabé a nie sú naňho kladené také požiadavky, aké sú kladené na návrhy zákonov, a teda je to ešte jednoduchšie obíditeľné. Takže asi treba myslieť aj na pozmeňujúce návrhy a možno aj v tomto smere by to nejaké komplexnejšie stíšenie legislatívneho procesu, ktoré by zahrňovalo aj proces prerokovávania návrhov zákonov, mohlo poskytnúť odpoveď na túto moju otázku. A tretia pochybnosť týkajúca sa toho zámeru spočíva v tom, že ako bude toto opatrenie vymožiteľné, keď v zásade neexistujú sankcie okrem toho, že by to porušenie bolo tak hrubé, že by napríklad Ústavný súd konštatoval, že dosiahlo intenzitu, pri ktorej pristúpi ku konštatovaniu nesúladu schválenej normy s ústavou. Toto je tak problém celého, trochu celého zákona o tvorbe právnych predpisov alebo, alebo aj celého zákona o rokovacom poriadku, že keď sa povedzme parlamentná väčšina rozhodne, že nebude rešpektovať rokovací poriadok a niečo si odsúhlasí napriek tomu, že to nie je v rokovacom poriadku, obvykle je to ťažko napraviteľné. Dá sa na to poukázať, dá sa argumentovať, presviedčať, ale keď si väčšina parlamentu trvá na tom, že je to v poriadku, no tak, tak veľmi sa s tým nič nedá robiť. Kladiem túto otázku, hoci predpokladám, že nenájdeme na ňu odpoveď pri tejto, pri tejto novele, ale zdá sa mi dôležité to pomenovať. Ten návrh zákona obsahuje aj ďalšie ustanovenia a konkrétne by som sa chcel spýtať na bod dva, lebo ten mi nie je celkom jasný. V bode 2 sa vypúšťa § 5a, ktorý znie v súčasnosti, ktorý sa týka navrhovania účinnosti a uvádza sa v ňom, že ak ide o návrh zákona, ktorý upravuje dane alebo odvody, je potrebné navrhnúť deň nadobudnutia účinnosti tohto zákona na 1. január, pričom je potrebné navrhnúť primeranú legisvakanciu. Tento zámer nie je nijako vysvetlený v dôvodovej správe. Uvádza sa tam, že ide iba o legislatívno-technické úpravy, ktoré bezprostredne súvisia s tým hlavným návrhom. S tým si dovolím trochu nesúhlasiť, lebo, lebo úprava daní a odvodov nie je niečo, čo má automaticky vždy negatívny vplyv na podnikateľské prostredie, čiže sú to veci, ktoré sa z nejakej časti prekrývajú, ale nie sú, nie sú identické, a tak.. a v zásade je legitímna aj požiadavka, aby, aby úprava daní a odvodov tiež nadobud... mala nejakú stabilitu a povedzme nadobúdala účinnosť k 1. januáru, hoci tam možno tiež, môžu tiež vyvstať nejaké otázky, že či tam nemôžu byť nejaké výnimky, napríklad vo vzťahu k miestnym daniam, ktoré ešte musia potom schváliť obecné, obecné zastupiteľstvá. Ale myslím si, že teda ak by sme prešli na ten systém, že sa to netýka navrhovanej účinnosti, ale reálnej účinnosti, tak, tak by sme sa mali vysporiadať aj s tou otázkou, že čo potom s úpravou daní a odvodov v zákonoch, že či to tiež nezahrnúť k týmto termínom, aj keď uznávam, že teda účinnosť je lepšie ako navrhovaná účinnosť, lebo vlastne toto ustanovenie sa tiež dá veľmi jednoducho obchádzať tým, že sa navrhne nejaká účinnosť a tá sa potom pozmeňujúcim návrhom zmení a všetko je v poriadku, bol dodržaný zákon o tvorbe právnych predpisov, lebo, lebo navrhnutá účinnosť bola 1. januára, ale tak poslanci to zmenili, tak bude 13. marca. A asi posledná vec, ktorou už by som asi zareagoval na tú diskusiu, ktorá tu bola formou faktických poznámok pánov poslancov Svrčeka a Suska. Áno, treba sa asi baviť aj o tom, že za akých podmienok majú byť výnimky. Áno, môže nastať problém aj napríklad nielen s nejakými náhlymi udalosťami, na ktoré je potrebné reagovať, ale teda pomerne často nastáva problém aj s implementáciou európskej legislatívy, kde hrozia aj nejaké sankcie. Ale v zásade si myslím, že teda nemali by sme sa, nemali by sme byť nastavení tak, že sa vždycky všetko rieši až na poslednú chvíľu, lebo tie hroziace infringementy nie sú dôsledkom toho, že nejaká smernica má príliš krátku lehotu jej implementácie, ale v drvivej väčšine prípadov ide o to, že slovenské štátne orgány otáľajú, odkladajú, odkladajú splnenie si povinnosti na neskôr a potom to robia na poslednú chvíľu a niekedy aj v skrátenom legislatívnom konaní. Takže skôr by sme sa mali snažiť zlepšiť ten proces implementácie európskeho práva do slovenskej legislatívy a robiť ho skôr a v rámci tej diskusie, diskusie o výnimkách sa teda zamyslieť napríklad aj nad tými skrátenými konaniami, aby sa zase nestalo to, že skrátené konania sa budú nadužívať z dôvodu, že chceme obísť ustanovenie o tom, že to musí nadobudnúť účinnosť 1. januára alebo 1. júla, a teda nielenže budeme mať účinnosť mimo tých stabilných termínov, ale navyše ešte nebudeme mať aj riadny proces rokovania, lebo si chceme zabezpečiť alibi pre to, aby sme ho obišli, tak schválime skrátené legislatívne konanie. Ďakujem.