P. Csáky, podpredseda vlády SR: (2005-11-09):
Vážený pán predseda Národnej rady Slovenskej republiky, ctené dámy, vážení páni, dovoľte mi, aby som predložil na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky súhrnnú správu o prvom roku členstva Slovenskej republiky v Európskej únii od 1. mája 2004 do 30. apríla 2005. Súhrnná správa zachytáva prvý rok členstva Slovenskej republiky v Európskej únii z rôznych aspektov, vplyvov a dopadov tohto roku. Úvod popisuje zmeny inštitucionálne a procesné, zmeny, ktoré bolo potrebné vykonať na úrovni správy štátu. Správa je v základe členená na kapitoly, pričom ich rozdelenie vychádza z aktivít Európskej únie. Jednotlivé kapitoly popisujú spôsob koordinácie danej problematiky na úrovni ústredných orgánov štátnej správy, ďalej dôležité návrhy právnych noriem Európskej únie, ktoré boli od dátumu vstupu v inštitúciách Európskej únie prerokované. Materiál obsahuje aj postoje Slovenska, dôležité zmeny, ktoré vstupom Slovenskej republiky do Európskej únie nastali, a odporúčania do budúcnosti, či už týkajúce sa rokovaní alebo dôsledkov transpozície nového acquis. Z finančného hľadiska sa rozšírili možnosti využívať finančné prostriedky zo zdrojov Európskej únie, zapojiť sa do všetkých rozvojových programov spoločenstva, pričom ako členská krajina už nemusí uhrádzať vstupný príspevok. Zároveň si však členstvo v Európskej únii žiada nové finančné nároky okrem národného príspevku do rozpočtu Európskej únie, ide aj o vzrast nákladov na financovanie administratívy, na to, aby Slovenská republika mala zabezpečenú adekvátnu reprezentáciu svojich záujmov na pôde európskych inštitúcií. Celkovo Slovenská republika patrí z hľadiska finančných tokov k tzv. čistým prijímateľom. Prioritou tohto obdobia v súvislosti s tokom finančných prostriedkov sú rokovania k novej finančnej perspektíve na roky 2007 až 2013. Vláda Slovenskej republiky sa prostredníctvom svojich zástupcov snaží o dosiahnutie čo najpriaznivejšej čistej finančnej pozície pre Slovenskú republiku, pričom podporuje skoré uzatvorenie rokovaní, spravodlivú a transparentnú štruktúru výdavkov rozpočtu Európskej únie. S premenou spoločnosti na spoločnosť založenú na poznatkoch sa spája narastajúci význam vedy, výskumu, inovácií, informačných technológií a pod. V zmysle Lisabonskej stratégie si Slovenská republika určila cieľ do roku 2010 dosiahnuť celkové výdavky do oblasti výskumu a vývoja na úrovni 1,8 % z HDP. Vzrástlo uvedomenie si významu kvalitného celoživotného vzdelávania a uskutočňovanie reforiem celého školstva s ohľadom na meniace sa potreby trhu. Obmedzenosť prírodných zdrojov zase kladie do popredia v súčasnosti na úrovni Európskej únie čoraz viac diskutovaný problém energetickej efektívnosti a hľadanie náhradných obnoviteľných zdrojov energie. Z pohľadu Slovenskej republiky je potrebné venovať pozornosť aj procesu vyraďovania jadrovej elektrárne V 1. Veľká časť prijímaných legislatívnych noriem Európskej únie sa týka poľnohospodárstva a organizácie trhu s poľnohospodárskymi výrobkami. Čoraz väčší dôraz je kladený na ochranu zdravia a spotrebiteľa. Dotácie zo štátneho rozpočtu do poľnohospodárstva boli doplnené prostriedkami z rozpočtu Európskej únie. Slovenskí farmári od 1. mája 2004 dostávajú platby podľa systému jednotnej platby na plochu. Vďaka štrukturálnym fondom došlo k podstatnému zvýšeniu finančných prostriedkov na podporu pôdohospodárstva a najmä rozvoja vidieka. Implementácia environmentálne zameraných smerníc patrí medzi najnákladnejšie vzhľadom na vysokú investičnú náročnosť a potrebu ich technického zabezpečenia. Preto aj finančná podpora zo zdrojov Európskej únie sa v uplynulom období zameriavala najmä na zabezpečenie plnenia záväzkov vyplývajúcich z prechodných období v životnom prostredí. Pri presadzovaní záujmov Slovenska v tomto smere je potrebné skĺbiť environmentálne potreby s optimalizáciou finančnej náročnosti opatrení a tento trend presadzovať i pri schvaľovaní legislatívnych aktov na úrovni Európskej únie. Ctené pani poslankyne, ctení páni poslanci, ctený pán predseda Národnej rady Slovenskej republiky, materiál bol prerokovaný v poradných orgánoch vlády Slovenskej republiky, bol prerokovaný vládou Slovenskej republiky a odsúhlasený, bol prerokovaný v príslušných výboroch Národnej rady Slovenskej republiky a teraz bude prerokovaný na plenárnom zasadnutí Národnej rady Slovenskej republiky. Po diskusii dovolím si vás požiadať o vyslovenie súhlasu so súhrnnou správou o prvom roku členstva Slovenskej republiky v Európskej únii. Ďakujem pekne.