Hargaš, Ján, poslanec NR SR (2024-05-03):
Ďakujem pekne. Otravné, komplikované, zdĺhavé, stresujúce, nech to radšej za mňa spraví niekto iný, to sú asi také najčastejšie prívlastky, aké si spájame s daňovým priznaním. Verím, že viacerí z nás sme si to vyskúšali aj v tejto, v tejto sále a vedeli by sme to asi potvrdiť. Čiže definíciu problému by sme mali, daňové priznanie dnes nie je zrovna činnosť, ktorú by občania a občianky radi vyhľadávali. Poďme sa teda ale pozrieť, čo to v praxi znamená. Daňové priznanie v praxi znamená kopec papiera. Stále veľká časť daňových priznaní sa dnes podáva papierovo, znamená to taktiež kopec chýb, napríklad pri uplatňovaní daňového bonusu. Len v roku 2022 pri uplatňovaní daňového bonusu daňovníci spravili viac ako šesťtisíc chýb, ktoré dohromady bolo potrebné riešiť a stáli 3,7 mil. eur. To sú všetko chyby, ktoré vznikajú z nepozornosti a z toho, že ľudia pri vypĺňaní daňového priznania dnes prepisujú údaje z jedného papiera do druhého, častokrát úplne zbytočne. Čiže definíciu problému máme, poďme teda k riešeniu. No a riešenie nemusíme hľadať ďaleko. Už niekoľko rokov, možno to už bude viac ako desať rokov, sa aj na Slovensku hovorí o predvypĺňaní daňového priznania. V takých krajinách, ktoré sú v digitalizácii naozaj ďaleko, najmä severské krajiny – Švédsko, Estónsko, Dánsko, ale aj Taliansko, Francúzsko, Kanada, Nový Zéland dnes už predvypĺňanie daňového priznania dávno funguje a funguje v niektorých krajinách dokonca viac ako dvadsať rokov. Pointa predvypĺňania je, že namiesto toho, aby štát sa staval do pozície kontrolóra, ktorý od občanov vyžaduje, aby sa k niečomu priznali a potom ich kontroluje, či sa priznali správne, tak štát namiesto toho využije dáta, ktoré má, a čo najviac sa snaží uľahčiť občanom život, a teda im predvyplní daňové priznanie. A znie to možno ako sci-fi alebo ako nejaká fikcia, ale vôbec nie sme od toho ďaleko a potrebujeme na to, aby sme tento stav dosiahli, tak potrebujeme, samozrejme, spraviť nejaké zmeny do informačných systémov na finančnej správe, potrebujeme na to legislatívu, čo je teda dôvod, prečo tu dnes stojím a prečo spolu s kolegami tento zákon navrhujeme. Ešte by som povedal, že aká by mohla byť naša ambícia pri celej tejto filozofii predvypĺňaní daňových priznaní. Mne sa veľmi páči motto, ktoré má daňová správa v Holandsku, a ich motto znie: „Nevieme zabezpečiť, že to bude zábava, ale vieme aspoň zabezpečiť, že to bude jednoduché." Takže keby sme sa sem dostali aj s daňovými priznaniami, že zábava to síce nikdy nebude, predsa len priznávam sa k daniam, musím tie dane zaplatiť, ale aby to bolo aspoň veľmi jednoduché, tak to je, to je veľmi pekný cieľ, kam by sme sa mohli dostať. Tento návrh zákona plní aj jeden zo záväzkov, ktorý si dala táto vláda v programovom vyhlásení vlády. Ja som veľmi rád, my sme to mali v prog... my sme to mali v predvolebnom programe pred parlamentnými voľbami, že zavedieme predvyplnené daňové priznanie, som rád, že si to osvojila táto vláda, dala si to do programového vyhlásenie, zatiaľ ale za toho pol roka sme tu nemali teda žiadnu legislatívnu iniciatívu, ako by sme to chceli dosiahnuť, zato sme tu mali Trestný zákon, promafiánsky balíček a kopec ďalšej legislatívy, ktorá zrejme bola dôležitejšia ako plnenie tohto sľubu, no tak sme si povedali, že ideme teda priložiť ruku k dielu a tú legislatívu sme navrhli rovno my. Zákon sa zameriava, alebo tento návrh sa zameriava, volajme to, že na prvotnú, pilotnú fázu predvypĺňania daňových priznaní a bude pomáhať ľuďom, daňovníkom, ktorí si podávajú daňové priznane typu A alebo B, a buď platí, že sú zamestnancami, alebo popri zamestnaní majú ešte aj nejaký iný príjem, napríklad majú živnosť, alebo často je prípad, že prenajímajú nehnuteľnosť a z toho dôvodu za nich nepodáva daňové priznanie zamestnávateľ, ale podávajú si daňové priznanie sami. Takýchto ľudí je ročne na Slovensku približne 170-tisíc, to sú oficiálne údaje z finančného riaditeľstva. Čiže 170-tisíc ľudí dnes si podáva daňové priznanie sami buď preto, že sa tak rozhodli, ak sú zamestnanci, ale majú viacero zamestnaní, tak sa sami môžu rozhodnúť, že nepožiadajú žiadneho z nich o ročné zúčtovanie a predložia si daňové priznanie sami, alebo z toho dôvodu, že popri zamestnaní majú ešte aj nejaký iný príjem, ktorý im nedovoľuje, aby ročné zúčtovanie za nich spravil zamestnávateľ a tým pádom si ho musia podávať sami. Čiže v prvej pilotnej fáze navrhujem, aby sme riešili problém týchto ľudí. Problém majú taký, že keď si chcú vyplniť daňové priznanie, tak si od každého zamestnávateľa musia vyžiadať potvrdenie o príjmoch a jediný dôvod, prečo to robia, je potom, aby mohli z toho jedného papiera prepísať pár čísel do druhého, či už papiera alebo elektronického formulára daňového priznania. A potom k tomu doplnia nejaké údaje, ktoré, ktoré ešte štát dnes nevie, a podajú si daňové priznanie. A pritom tieto údaje už dávno existujú. Tieto údaje môže mať aj finančná správa, môže ich využiť na to, aby sme ponúkli občanom lepšiu službu. Dnes to funguje totižto tak, že každý mesiac zamestnávatelia podávajú daňovej správe tzv. mesačný prehľad. V tom mesačnom prehľade uvádzajú nejaké, nejaké údaje o tom, koľko, koľko dane odviedli za svojich zamestnancov a následne finančná správa tieto údaje zbiera. My navrhujeme, aby tieto údaje zamestnávatelia odreportovali finančnej správe v granularite po jednotlivých zamestnancoch. Nie je to žiadna administratíva navyše, pretože zamestnávatelia dnes už dávno tieto údaje si evidujú na mzdových listoch po jednotlivých zamestnancoch. Vďaka tomu bude finančná správa vedieť pre každého zamestnanca tieto údaje na začiatku nasledujúceho kalendárneho roka zosumarizovať a použiť na to, aby vám predvyplnila daňové priznanie, ktoré si už nájdete jednoducho takto pripravené na portáli finančnej správy. Čiže podstata zákona je veľmi jednoduchá, navrhujeme len zmeniť štruktúru údajov, ktoré sa mesačne posielajú finančnej správe. Tie údaje už dnes zamestnávatelia aj tak evidujú, čiže nebude to pre nich žiadna administratíva navyše. 99,9 % zamestnávateľov dnes na mzdovú agendu používa ekonomický softvér, čiže tá úprava v ekonomickom softvéry bude veľmi jednoduchá, len sa zmení štruktúra toho reportu, takže zamestnávateľ tak ako dnes stlačí jedno tlačítko, že vygenerovať prehľad pre finančnú správu, tak aj po tejto zmene stlačí jedno tlačítko – vygenerovať prehľad pre finančnú správu, ale na pozadí ten systém spracuje tie údaje v inej štruktúre, a to preto, aby sme ich mali v štruktúre po jednotlivých zamestnancoch a aby teda finančná správa vedela tieto údaje použiť na predvyplnenie daňového priznania. Taktiež sa takýmto spôsobom môžu na mesačnej báze reportovať údaje o daňových bonusoch, ktoré, ako som spomínal na začiatku, sú dnes veľký problém najmä kvôli chybovosti. Najmä kvôli tomu, že napríklad dvaja rodičia si naraz uplatnia daňový bonus, pričom teda môže to spraviť iba jeden z nich, je s tým kopec administratívy. Finančná správa potom musí oslovovať tých daňovníkov, keď spravia takúto, takúto chybu, oni musia nejakým spôsobom odpovedať, vysvetľovať to a tak ďalej, kopec listov, kopec byrokracie, kopec úplne zbytočného papiera, pričom by teda stačilo, aby finančná správa zberala takto dáta počas roka a pri predvyplnení daňového priznanie by sme sa mohli uistiť, že takúto chybu daňovníci nerobia, pretože by sme vedeli, že ak už na jedno dieťa si niekto uplatnil daňový bonus, tak nikto iný si ho uplatniť nemôže. Čiže prínosy takejto zmeny sú pomerne jednoznačné. Dosiahneme zníženie zbytočného tlačenia papiera. Ak by finančná správa predvypĺňala daňové priznanie, tak daňovníci by si ho našli prevyplnené na portály finančnej správy. Bolo by pre nich veľmi jednoduché toto daňové priznanie podať, nemuseli by ho vôbec tlačiť, vedeli by to spraviť elektronicky. Každé daňové priznanie má približne takých 20 hárkov papiera, tak si viete predstaviť, že pri 170-tisíc daňovníkoch krát 20, koľko zbytočného papiera sa dnes tlačí. Ak by sme to predvypĺňali, dá sa to spraviť online bez potreby tlačenia papiera. Ďalším prínosom je, že sa vyhneme chybám, budeme mať čisté, vyčistené dáta, vyhneme sa tomu, že človek pri prepisovaní údajov z jedného papiera do druhého spraví chybu alebo si zle uplatní daňový bonus, a taktiež prínosom bude, že konečne sa začneme správať proklientsky. Namiesto štátu, ktorý len vyžaduje, kontroluje a chce od nás stále niečo, tak tu budeme mať štát, ktorý reálne proaktívne nám ponúkne kvalitnejšiu službu, pretože tie dáta jednoducho bude mať. To je podstata tohto, tohto zákona. Ako som povedal, pomáhame vláde plniť ich programové vyhlásenie vlády a ešte aj tak konštruktívne to robíme, že sme oslovili aj ministerstvo financií, chceli sme s nimi diskutovať o tomto návrhu zákona, pretože sme niekde v médiách zachytili, že ministerstvo financií úplne nerozumelo našej iniciatíve, že prečo to robíme, keď teda oni to robia. Tak sme im to chceli vysvetliť, že prečo to robíme, lebo si myslíme, že sa to dá spraviť oveľa rýchlejšie ako to, čo teraz robí ministerstvo financií, tak sme ich oslovili na stretnutie. To bolo približne pred mesiacom, neviem, či mám dávať anketu, že či si myslíte, že sme dostali aj odpoveď na náš list. Dám anketu, kto si myslí, že sme dostali odpoveď na náš list z ministerstva financií pred mesiacom? Len pre istotu, ani pán predsedajúci si to nemyslí, dvaja si to myslia. Je nás tu v sále, odhadom tipujem tak 20, 20, alebo tak nejak, čiže dvaja si to myslia, 90 % z vás, má, žiaľ, pravdu. Odpoveď na našu ponuku sme od ministerstva financií nedostali. Napriek tomu, že to je v programovom vyhlásení vlády, napriek tomu, že sme našli spôsob, ako dosiahnuť tento cieľ, a boli sme ochotní o ňom diskutovať, či to je alebo nie je komplikované na strane finančnej správy, ako sa tým komplikáciám vieme vyhnúť. Asi takto dnes, žiaľ, fungujú koalično-opozičné vzťahy a nemyslím si, že to je kvôli tomu, čo robí opozícia, pretože v tomto prípade sme naozaj boli veľmi konštruktívni. Dôležité podľa mňa je ešte upozorniť aj na časový horizont. My s touto zmenou prichádzame teraz, ak by bola v prvom čítaní prijatá, nasledovalo by druhé čítanie na júnovej schôdzi, dovtedy by sme mohli ešte využiť čas na diskusiu s ministerstvom financií, možno pošleme druhý list, skúsime to, aby sme vyladili detaily tohto zákona, aby sme naozaj ho vedeli zaviesť do praxe. Ak by nám prešiel na druhom čítaní v júni, tak vlastne máme pol roka na to, aby sme sa na to dôsledne pripravili, na to zberanie údajov od zamestnávateľov, čiže celý kalendárny rok 2025 by sme zberali údaje od zamestnávateľov a už v roku 2026 by sme prvýkrát mohli mať predvyplnené daňové priznanie a ľudia by nemuseli prepisovať číselka z papiera do papiera. To by sa stalo, ak by teda koalícia podporila tento návrh. Ak ho koalícia nepodporí, tak, žiaľ, bude to asi znamenať, že polroka o tomto zákone nebudeme môcť rokovať, čiže najskôr to asi koalícia predloží niekde v septembri na prvé čítanie, potom druhé čítanie bude niekedy možno v novembri, októbri, ja neviem, tam niekde. Zákon sa schváli, no, samozrejme, že nebude môcť hneď platiť od 1. 1. 2025. Čiže čo bude teda výsledok? No výsledok bude, že to budeme mať o rok neskôr. Takže ja naozaj dávam ponuku do radov koalície, poďme o tomto diskutovať. Chcete to vy, chceme to aj my, všetci chceme uľahčovať ľuďom život, máme tu legislatívny návrh, zatiaľ som k nemu nepočul žiadne odborné výhrady, len to, že teda ministerstvo tomu nerozumie, tak my vám to radi vysvetlíme, keď tomu nerozumiete. Len teda poďme si sadnúť za jeden stôl a poďme diskutovať o tom, ako zľahčíme ľuďom život a prinesieme im lepšiu službu. A ja už som v tomto bode asi taká obohratá platňa, lebo som tu už mal jeden takýto zákon, kde som vás na to vyzýval. Tie dôvody, prečo ste sa vlastne nechceli o tom ani rozprávať, boli naozaj úsmevné a, prepáčte, ja to budem robiť dokola, pretože ja si myslím, že našou úlohou tu v tomto pléne je zastupovať občanov, ktorí nás sem volili, a robiť niečo, aby sa im na Slovensku žilo lepšie, ľahšie, jednoduchšie. Takže my to budeme robiť a je teda naozaj na koalícii, že či bude taká ješitná, že žiaden opozičný návrh, ktorý vôbec nemá žiadne politické zafarbenie, to nie je nejaká hodnotová otázka, či ste za alebo proti nejakým hodnotovým témam, to je čisto technokratická otázka, či chceme uľahčovať ľuďom život, odstraňovať byrokraciu. Zase to tu máme, tak som veľmi zvedavý, či nájdeme nejakú spoločnú reč, bol by som veľmi rád, keby sme ju našli, teším sa na diskusiu a budem rád, ak po tejto diskusii dospejeme k tomu, že tento zákon budeme môcť tak naprieč opozíciou, ako aj koalíciou všetci podporiť. Ďakujem za pozornosť.