Hargaš, Ján, poslanec NR SR (2023-12-12):
Ďakujem za slovo, pán predsedajúci. Vážené kolegyne, vážení kolegovia, dovoľte aj mne, aby som sa vyjadril k návrhu zákona o konsolidácii verejných, verejných financií. Na úvod začnem tou pozitívnejšou časťou. Pán minister, mám pre vás aj takú pochvalu, že oceňujem, že tu celý čas sedíte s nami v tom pléne. Prialo by sa, aby ste možno trochu viac vystúpili v tej rozprave a reagovali na jednotlivé, jednotlivé vystúpenia, ktoré majú nejakú obsahovú hodnotu a vyžadujú si nejakú reakciu. A potom mám ešte jedno také polo, polopochvalu, ale k tomu sa dostanem neskôr a už aj naznačujem, že nebude to úplne taká pochvala. No ja by som sa rád venoval takým, takým trom oblastiam v tomto zákone. Prvá je, kde sa vlastne konsoliduje a či sa vôbec konsoliduje. Druhá sa týka konkurencieschopnosti a čo takýto zákon znamená pre konkurencieschopnosť slovenských podnikov do budúcnosti a tretia sa týka európskeho kontextu. No, čiže kde sa konsoliduje? Tak prejdem to jeden bod po druhom. Najprv zhrniem, čo teda vláda navrhuje, ktoré konsolidačné body a potom som si nad tým spravil takú mini analýzu. Čiže bankový odvod – tristo, tristo, 336 mil., zmena odvodov do II. piliera – 364,7 mil., to sú údaje z dôvodovej správy. Zvýšenie zdravotných odvodov – 357 mil., šetrenie na prevádzke štátu – 70,9 mil., zrušenie nevyužitej pomoci z energiami – 40 mil., DPH na alkohol v gastre – 27 mil., spotrebná daň z liehu – 17, 9 mil., zrážková daň z dividend – 5,4 mil., minimálna daň z príjmov právnických osôb očistená od zvýšenej hranice pre mikro podniky – 102 mil., solidárny príspevok v odvetviach ropy a plynu – 179,8 mil., dorovnávacia daň – 48,5 mil., odvod zo ziskov vodohospodárskej výstavby – 79,8 mil., poplatok za udržiavanie zásob plynu – 33 mil., spotrebná daň z tabaku – 106 mil., zvýšenie správnych a súdnych poplatkov – 37 mil., zastavenie valorizácie miezd vo verejnej správe – 55,7 mil., zníženie príspevku do RTVS – 54,8 mil. a zrušenie sviatku 1. 9. – 12 mil. Čiže toto sú, toto je 18 opatrení, ktorými vláda hovorí, že časy sú zlé, treba niekde zobrať peniaze na to, aby vedel tento štát fungovať ďalej. No a teraz skúsil som sa pozrieť na to, že odkiaľ tie peniaze prídu, čiže kto má znášať to, že časy sú zlé. Budú to ľudia na Slovensku alebo bude to štát? Šetrí štát na sebe alebo šetrí štát na ľuďoch? Tak keď som sa pozrel na tieto opatrenia a bol som naozaj veľmi benevolentný, dovoľujem si povedať, tak vybral som niektoré, ktoré z môjho pohľadu naozaj preukazujú to, že štát má ambíciu niečo aj ušetriť na sebe a na svojej prevádzke. Čiže konkrétne šetrenie na prevádzke štátu – 70 mil., odvod zo zisku vodohospodárskej výstavby – 79,8, ale to nie je šetrenie v skutočnosti, ale minimálne to beriem tak, že štát si nepýta nové zdroje, že len prerozdeľuje tie zdroje, ktoré už niekde vo verejnej správe existujú. Poplatok za udržiavanie zásob plynu – 33 mil., ukončenie valorizácie miezd vo verejnej, čo je šetrenie na mzdách úradníkov – 55,7 mil. a zníženie príspevku do RTVS – 54,8, ktorý vzápätí posunieme formou reklamy naspäť do RTVS, ale budiš, nepýta teda vláda nejaké nové zdroje a tvárme sa, že šetrí na sebe. Čiže všetko dohromady – 294,2 mil. sú peniaze, ktoré štát je ochotný šetriť na sebe. Ten zvyšok 1,6 mld. budú šetriť ľudia. Keď to, to je 15 % verzus 84 %. Keď to poviem veľmi obrazne, je fér povedať, že časy sú zlé a treba si uťahovať opasky, tak ak si máme utiahnuť na tom opasku päť dierok, tak štát hovorí, že jednu dierku si utiahne štát a štyri dierky si majú utiahnuť ľudia. Skúste si predstaviť, že teraz na tom opasku, ktorý máte, si máte utiahnuť päť dierok, tak štát je ochotný jednu si utiahnuť a ten zvyšok máte utiahnuť vy, občania tejto krajiny a občianky. Čiže to je k tomu prvému bodu, že kde sa v skutočnosti konsoliduje. Konsoliduje sa v peňaženkách ľudí a nie na úspore fungovania štátu. Tá druhá oblasť sa týka konkurencieschopnosti, tu je tá polopochvala, pretože v doložke, resp. v dôvodovej správe štát sa má vyjadriť k takým dvom kľúčovým otázkam. Prvá je, či tento návrh zákona má dopad na konkurencieschopnosť slovenských podnikov, a druhá je, či ovplyvňuje produktivitu slovenských podnikov. Tak polopochvala je za to, že na otázku, či ovplyvňuje produktivitu, vláda úprimne odpovedá, že ovplyvňuje a že ju znižuje. Čiže tento návrh zákona najmä kvôli tomu zvýšenému odvodu zo zdravotného poistenia znižuje produktivitu slovenských podnikov, pretože to odvodovo-daňové zaťaženie bude vyššie a budú menej konkurencieschopní v zahraničí. Čo len teda dávam do kontextu, že my už dnes máme tretiu najnižšiu produktivitu v rámci Európskej únie, za nami je len Grécko a Bulharsko. Čiže tretiu najnižšiu ideme ešte ďalej znížiť týmito opatreniami a myslím, že sa plnou parou vydávame na tú grécku cestu, asi to niekoho škrie, že tí Gréci sú ešte za nami, tak ich chceme dobehnúť a posunúť ich vyššie v tom rebríčku. No a teda druhá otázka, na ktorú mala vláda dať odpoveď, je, že či tento návrh zákona ovplyvní konkurencieschopnosť, a tam už tá odpoveď je menej úprimná, povedal by som odfláknutá, pretože v textovej časti sa hovorí nasledovné: „Vzhľadom k skutočnosti, že daná regulácia sa týka každého podnikateľského subjektu v SR v rovnakej miere, konkurencieschopnosť na vnútornom trhu sa nemení.“ Čiže vlastne hovoríme, že na všetkých to platí rovnako, takže medzi sebou si budú konkurovať stále rovnako, lebo sa ich to týka všetkých. Zmena môže negatívne ovplyvniť cezhraničné investície a konkurencieschopnosť Slovenskej republiky v rámci EÚ, keďže sa zvyšuje cena práce a odvodové zaťaženie. Čiže na vnútornom trhu je efekt nulový, hovorí vláda, konkurencieschopnosť medzi podnikmi bude stále rovnaká, lebo sa tie povinnosti týkajú všetkých rovnako, na vonkajšom trhu v rámci EÚ vláda priznáva, že môže táto zmena ovplyvniť cezhraničné investície a konkurencieschopnosť, keďže sa zvyšuje cena práce a odvodové zaťaženie. No tak a po tomto textovom, textovej pasáži nasleduje teda tá odpoveď na otázku, či táto zmena ovplyvní, alebo neovplyvní, a tam už teda vláda je menej úprimná, pretože vyznačený vplyv je, že sa konkurencieschopnosť nemení. Čiže asi takýmto spôsobom pristupuje vláda k serióznemu, k serióznemu zhodnoteniu dopadov svojej legislatívy na konkurencieschopnosť slovenských podnikov.