Mihál, Jozef, podpredseda vlády a minister práce, sociálnych vecí a rodiny SR (2011-12-01):
Ďakujem pekne. Dovoľte pár poznámok na záver rozpravy k zákonu o sociálnych službách. V rozprave zaznelo niekoľko pozmeňovacích návrhov. Najskôr sa teda vyjadrím k nim. Pozmeňovací návrh pani poslankyne Blahovej, ktorý temer kopíruje to, čo bolo odsúhlasené sociálnym výborom. Ale teda technicky tento návrh zlepšuje. Nebudem to komentovať. Takže tento návrh by snáď mal získať podporu. Podstatou je teda to, aby to pravidlo spoluúčasti klienta päťdesiat percent sa netýkalo, pokiaľ ide o deti, respektíve rodičov, ktorí musia potom platiť za tieto deti. Veľmi sa teším na to, že ho určite podporí aj pani Tomanová, pretože je to presne to, čo zdôrazňovala, či už teraz, dnes v rozprave alebo na výbore. Ďalej poslanecký pozmeňovací návrh pani poslankyne Tomanovej, ktorým sa v § 73 a jednotlivých odsekoch zvyšuje ochrana príjmu. No tak, ak sa ochrana príjmu v niektorých prípadoch zvýši až na 380 eur, tak to jednoducho znamená, že títo klienti za príslušné služby nebudú platiť nič, ak majú dôchodok nižší ako 380 eur. Takže, pán poslanec a zároveň pán predseda vyššieho územného celku Blanár, viete o tom, čo by to znamenalo, keby sme prijali poslanecký pozmeňovací návrh pani poslankyne Tomanovej? Odpoviem obrazne za vás, no, znamenalo by to to, že príjmy od klientov by sa, samozrejme, znížili, čo by sa teda dotklo či vyšších územných celkov, či obcí. A neviem, či takéto riešenie je jednoducho korektné. Ochrana príjmu bola nastavená v roku 2008 za vašej vlády. Bol to vlastne váš návrh ako ministerky. Takže takéto dramatické zmeny, ktoré ste takto predložili, by znamenali vážne, neviem si predstaviť aké, lebo to by bolo treba, samozrejme, spočítať, čo sa takto v rýchlosti nedá, ale je jasné odhadom, hneď na prvý pohľad, že by to znamenalo veľmi významný prepad príjmov za úhrady od klientov, takže to si skrátka trošku protirečíme, keď sa bavíme o tejto téme. No a potom poslanecký pozmeňovací návrh pána poslanca Blanára, ktorého podstatou je teda to, aby sa do tohto, do tejto zmeny financovania zahrnuli aj vyššie územné celky. Neviem, či si správne pamätám, 15 miliónov eur ste vyčíslili vy sám tieto dopady. Čiže minimálne 15 miliónov eur by štátny rozpočet stálo zafinancovanie tohto vášho návrhu, na čo ja jednoducho v tomto momente nemám kompetenciu, aby som povedal súhlasné áno. Chcem pripomenúť, že tie zmeny, ktoré sú vo vládnom návrhu, ktoré sa týkajú samospráv a neverejných poskytovateľov, sú vyčíslené s dopadmi približne 40 miliónov eur, pričom financovanie je dané tým, že tu ide vlastne o peniaze, ktoré boli doteraz v rozpočte vyčlenené na tie nesystémové dotácie, vyplývajúce z monitoringu. Čiže tam nejde o nový balík peňazí, tam ide presne o tie peniaze, ktoré sme doteraz zariadeniam dávali, ale nesystémovým, no, môžeme sa sporiť, do akej miery systémovým, nesystémovým spôsobom, to je vedľajšie. Ale dávali sme im to na základe monitoringu. To znamená, určitým ad hoc spôsobom, ktorý spôsoboval, ktorý znamenal neustále škriepky, oneskorenia, zadržiavanie peňazí. No, zažil som to zatiaľ raz behom toho jedného roka a naozaj mi to stačilo. Takže ak tento návrh by neurobil nič iné, len to, že namiesto monitoringu dáme presne tým istým subjektom spravodlivejším spôsobom, transparentnejším spôsobom peniaze, tak minimálne je to určitý pokrok, ktorý nemá dopady na štátny rozpočet. No a teraz vo všeobecnosti k procesu prijímania tohto zákona. Všetci, ktorí v tejto sfére pracujete, viete, že sme, tak ako to tu zaznelo mnohokrát, pracovali v rezorte na príprave veľkej novely zákona o sociálnych službách, kde hlavným cieľom bolo zlepšiť finančnú kondíciu, skrátka, zmeniť spôsob financovania. Diskusia bola komplikovaná a v podstate sa neukončila kvôli tomu, že prišli predčasné voľby. Takže nebolo možné tento návrh, respektíve tento zákon, pripraviť tak, ako bola naša predstava. Tá diskusia bola naozaj veľmi komplikovaná. Áno, objavil sa tam aj ten moment, kedy sa istý čas zvažoval prenos kompetencií na štát, ale od tejto myšlienky sme upustili v tej diskusii, pretože jednoducho o tom je diskusia. Padajú rôzne návrhy v dobrej vôli, v dobrej viere. Od tejto myšlienky sme vtedy upustili, pretože sa ukázalo v ďalšej diskusii, že naozaj by to nebolo dobré. Kompetencie samospráv sú jasné, sú v poriadku a znovu sme sa vrátili k tomu v tej diskusii, aby sa financovanie stalo trojzložkovým a tak ďalej, a tak ďalej. Viacerí z vás ste sa toho priamo alebo nepriamo zúčastnili, sledovali ste, takže nebudem to opakovať. No, keďže sme v časovom tlaku, v časovom tlaku a táto veľká novela, ktorej účinnosť sa predpokladala k 1. 7. 2012 sa jednoducho v tejto snemovni už prijať nedá, a pretože je otázne, čo bude v tom prechodnom období, kedy sa bude formovať nová vláda, nech už bude akákoľvek, chceli sme týmto spôsobom pomôcť obciam, hlavne obciam, skutočne hlavne obciam vybŕdnuť z tej šlamastiky, v ktorej sú, touto novelou, tak ako tu je predstavená. Pokiaľ ide o rýchlosť prijímania, tak ja viem, že teraz sme, každému je jasné, sme v skrátenom legislatívnom konaní, ale tie zámery aj paragrafové znenie bežali cez pripomienkové konanie. A to nie je len otázka dvoch-troch dní tu v parlamente. Všetci tí, ktorí sa o túto tému zaujímajú a, pán predseda, ste o tom sám hovorili, keď ste hovorili, že koncom septembra ste boli na jednom z rokovaní, tak jednoducho viete, že všetky tieto myšlienky, všetky tieto idey boli pripravované dlhší čas, ako je len nejakých, ako sú nejaké dva-tri dni tu v tejto snemovni. Takže nepovažujem za korektné argumentovanie, že nemali sme čas a podobne. Veď, pán poslanec Ondruš, niekoľkokrát ste vy sám spomínali tú konferenciu, na ktorej sme spoločne boli na Drotárskej ceste, a tá bola pred šiestimi týždňami a tam vlastne celý tento zákon bol k dispozícii a diskutovalo sa o ňom dosť intenzívne. Aj vy ste predsa prednášali príspevok a už tam ste hovorili o tých päťdesiatich percentách. Veď sa na to dobre pamätáme, takže. Samozrejme, ale pokiaľ ide o princíp päťdesiatich percent. (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)