D. Lipšic, poslanec: (2006-12-14):
Dovoľte mi preto oboznámiť vás s listom, ktorý ešte v roku 2000 posielal vtedajší minister spravodlivosti na Najvyšší súd, ktorý sa týka jedného z kandidátov na sudcu Ústavného súdu Dr. Štefana Minárika: „Obrátili sa na mňa viacerí bývalí politickí väzni s upozornením na niektoré rozhodnutia z minulosti podľa prvej hlavy Trestného zákona vtedajšieho predsedu trestného kolégia Najvyššieho súdu Dr. Štefana Minárika. Konkrétne ide o trestnú vec obžalovaného Mariána Dudinského a spol. v konaní bývalého Mestského súdu v Bratislave č. 1T2085 pre trestný čin prípravy vyzvedačstva podľa § 105 ods. 1 Trestného zákona. Mestský súd v Bratislave najskôr uložil obžalovanému Mariánovi Dudinskému v októbri 1985 trest odňatia slobody v trvaní 7 rokov. Na odvolanie prokurátora vo veci rozhodoval senát Dr. Štefana Minárika na Najvyššom súde. Senát Dr. Minárika zrušil prvostupňový rozsudok, vrátil vec Mestskému súdu v Bratislave na nové rozhodnutie. V zrušovacom uznesení Najvyššieho súdu je uvedený právny názor, podpísaný Dr. Štefanom Minárikom, smerujúci k uloženiu vyššieho trestu. Mestský súd v Bratislave vedený právnym názorom odvolacieho súdu potom v marci 1986 uložil obžalovanému Mariánovi Dudinskému trest odňatia slobody v trvaní 10 rokov. Podobne v trestnej veci proti obžalovanému Tiborovi Novotnému a spol. pre trestný čin podvracania republiky podľa § 98 ods. 1 a 2 Trestného zákona, vedené na Krajskom súde v Bratislave pod spisovou značkou 1T002584, o odvolaní prokurátora proti prvostupňovému rozsudku rozhodoval senát Dr. Štefana Minárika. V apríli 1985 odvolací súd zrušil prvostupňový rozsudok a vrátil vec na nové rozhodnutie s právnym názorom, ktorý opätovne nabádal k prísnejšiemu posúdeniu veci a uloženiu prísnejšieho trestu. Krajský súd v Bratislave ani po vrátení veci neuložil prísnejšiu kvalifikáciu a prísnejší trest. V dôsledku opätovného odvolania krajského prokurátora vo veci znovu rozhodoval senát Dr. Štefana Minárika, ktorý potom uložil prísnejšie tresty. Obžalovaný Vojtech Hotmar bol odsúdený na prvom stupni na trest 8 mesiacov, senát Dr. Minárika mu zvýšil trest na 24 mesiacov. Hlavný obžalovaný Tibor Novotný bol odsúdený na 5 rokov väzenia. Ďalší prípad. Pán Emil Švec, bytom v Piešťanoch, bol v roku 1962 unesený príslušníkmi Štátnej bezpečnosti z Rakúska na územie Česko-slovenskej socialistickej republiky. V následnom trestnom konaní bol odsúdený na 15 rokov odňatia slobody. Menovaný bol prepustený v októbri 1969 na základe amnestie z roku 1968 a individuálneho zníženia trestu. Generálny prokurátor podal proti rozhodnutiu uplatnenia amnestie sťažnosť pre porušenie zákona. V roku 1974 rozhodoval vo veci senát Dr. Štefana Minárika na Krajskom súde v Banskej Bystrici. Senát Dr. Minárika vyhovel sťažnosti generálneho prokurátora a nariadil vykonanie trestu do celej výmery 15 rokov.“ Milé kolegyne, vážení kolegovia, keď bol ako kandidát na sudcu Ústavného súdu zvolený prof. Vojčík, predseda vlády Fico povedal, že by pokladal jeho vymenovanie za morálne faux pas a facku tým ľuďom, ktorí mali peniaze v nebankových subjektoch, ak by podporili za ústavného sudcu človeka, ktorý pomáhal nebankovým subjektom v právnych službách. Chcem vás ubezpečiť, že zvolenie Dr. Minárika by bolo fackou všetkým obetiam komunistického režimu. To nie sú spisy, za tým sú ľudské osudy. Zmarené ľudské osudy, dlhé roky vo väzeniach. To neboli potvrdzujúce rozhodnutia. To boli rozhodnutia, ktoré ešte zvyšovali trest. Myslím, že 17 rokov po revolúcii si Ústavný súd zaslúži niečo lepšie. Neviem, či v tomto kole niekoho zvolíme. Počúvam, že čakáme na ďalšie kolo, keď sa znovu budú môcť prihlásiť ďalší kandidáti, ktorí neuspeli v prvom kole, konkrétne Dr. Šafárik, neviem, či je to pravda. Dúfam, že nie. Predpokladám, že by to bola dehonestácia celej voľby sudcov Ústavného súdu. Ale chcel by som vás, kolegyne, kolegovia, požiadať, aby sme pristupovali k voľbe sudcov Ústavného súdu zodpovedne. Budeme rozhodovať o tom, aké bude naše ústavné právo na najbližších 12 rokov. Keď sme vypočúvali kandidátov na sudcov Ústavného súdu, boli tam veľmi dobrí kandidáti, niektorí aj boli zvolení, boli aj oveľa slabší kandidáti. Jedna z kandidátok na otázku, čomu by dala prednosť, keď bude v rozpore európske sekundárne právo s našou ústavou, odpovedala: „Tomu, čo bude výhodnejšie pre Slovensko.“ A bola zvolená. To asi nie je znak vysokej ústavnoprávnej kvalifikácie. Preto vás chcem, milé kolegyne, kolegovia, či z koalície, alebo z opozície, požiadať, aby ste pristupovali k voľbe sudcov Ústavného súdu zodpovedne, aby pokiaľ možno prevážili kritériá odborné nad kritériami politickými. Ďakujem, pán predsedajúci.