P. Abrhan, poslanec: (2003-07-02):
Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Prosím, prezentujme sa a hlasujme o návrhu zákona ako o celku. (Hlasovanie.) Prítomných 117 poslancov, za 113, proti 2, nehlasovali 2. Konštatujem, že Národná rada schválila návrh skupiny poslancov na vydanie novely zákona č. 139/2002 Z. z. o rybárstve. P. Abrhan, poslanec: Vážené kolegyne, vážení kolegovia, chcem sa vám veľmi pekne poďakovať. Ďakujem. (Potlesk.) Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Pokračujeme prvým čítaním o návrhu skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky na vydanie zákona, ktorým sa mení zákon č. 315/2001 Z. z. o Hasičskom a záchrannom zbore v znení neskorších predpisov. Návrh máte ako tlač 253. Návrh na jeho pridelenie výborom máte v rozhodnutí pod číslom 238. Slovo má pán poslanec Roman Vavrík, ktorý návrh odôvodní za skupinu poslancov. R. Vavrík, poslanec: Vážená pani podpredsedníčka, vážený pán minister vnútra, ctené kolegyne, kolegovia. Zákon č. 315/2001 Z. z. o Hasičskom a záchrannom zbore okrem zriadenia organizácie a úloh upravuje aj štátnu službu príslušníkov Hasičského a záchranného zboru. Túto službu vykonávajú v prípravnej, stálej alebo dočasnej štátnej službe. Dnes je tomu rok, čo je tento zákon v platnosti a prax ukázala, že je potrebné pristúpiť k čiastočnej novelizácii niektorých ustanovení súvisiacich s prípravnou štátnou službou, najmä vo vzťahu k príslušníkom čakateľom, ktorým sa v prvom roku prípravnej štátnej služby vypláca znížený  tarifný plat o 20 percent a v druhom roku prípravnej štátnej služby sa im znižuje plat o 10 percent vrátane počas aj prípadného predĺženia tejto prípravnej štátnej služby. Predložený návrh skupiny poslancov tohto zákona reaguje na túto skutočnosť, ktorá sa výrazne negatívne prejavuje najmä pri obsadzovaní funkcií hasič, inšpektor a vedúci technik špecialista. Tarifný plat pri funkcii hasič v prvej platovej triede je len 6 250 korún a po jeho skrátení najmä v prvom roku o 20  percent nový hasič dostane mzdu 5 000 korún, čo už dnes je menej, ako je minimálna mzda. Toto skrátenie nie je možné kompenzovať ani inými zložkami platu príslušníka čakateľa. Uvedené funkcie sa pre nízke platové možnosti a značnú dĺžku krátenia platu stávajú v rámci výberových konaní problematické a spravidla neobsaditeľné. Vzniknuté nároky na výdavkovú časť štátneho rozpočtu navrhujeme kompenzovať zrušením príplatku za prípravu príslušníka čakateľa, ktorá patrí jeho školiteľovi, a to mesačne vo výške 10 percent platovej tarify najvyššieho platového stupňa a platovej triedy. Musím tiež povedať, že pred 10 dňami Legislatívna rada vlády odmietla tento návrh ako nesystémový, lebo obdobný postup pri skracovaní tarifnej mzdy pri prípravnej štátnej službe majú aj ostatní zamestnanci v štátnej službe, či už sú to policajti, colníci, sudcovia, alebo aj zamestnanci, povedzme, ministerstiev, okresných a krajských úradov. Moja poznámka k tomu je len jedna jediná. Úradníkov a záujemcov o vykonávanie úradníckej práce je mnoho a je veľa tých, ktorí čakajú na prácu  hasičov a z osobnej praxe viem, že sa nedajú zohnať noví mladí ľudia na výkon funkcie, najmä požiarnika, a preto sa nedomnievam, keď pragmaticky navrhujem aj s kolegami reagovať na túto skutočnosť, aby im boli zlepšené podmienky prijímania za nesystémový krok. Napokon tieto moje argumenty pred hodinou a pol posúdila aj vláda, ktorá prerokovala tento zákon a odporúča ho Národnej rade schváliť. Preto aj vás, ctené kolegyne,  kolegovia, by som chcel poprosiť, aby ste nás podporili v tomto úsilí a posunuli návrh novely zákona o Hasičskom a záchrannom zbore do druhého čítania, za čo vám vopred ďakujem. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Ďakujem, pán poslanec. Slovo má spravodajca, ktorého určil navrhnutý gestorský výbor pre verejnú správu, pán poslanec Karol Mitrík. K. Mitrík, poslanec: Vážená pani predsedajúca, vážené kolegyne, kolegovia. Predseda Národnej rady ma určil ako spravodajcu k návrhu poslancov Národnej rady na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 315 /2001 Z. z. o Hasičskom a záchrannom zbore v znení neskorších predpisov. V súlade s § 73 ods. 1 zákona o rokovacom poriadku podávam v prvom čítaní spravodajskú informáciu o predmetnom návrhu zákona. Konštatujem, že uvedený návrh spĺňa z formálnoprávnej stránky všetky náležitosti v zmysle rokovacieho poriadku, ako i náležitosti určené v legislatívnych pravidlách. Zo znenia návrhu zákona je zrejmý účel navrhovanej úpravy. Všeobecná časť dôvodovej správy obsahuje informáciu o súlade návrhu zákona s Ústavou Slovenskej republiky, o súvislostiach s inými zákonmi a medzinárodnými zmluvami, o zhodnotení súčasného stavu, o dôvode potreby novej právnej úpravy, o hospodárskom a finančnom dopade a vplyve na štátny rozpočet, o finančnom dosahu na rozpočet obcí. Osobitná časť dôvodovej správy obsahuje odôvodnenie jednotlivých ustanovení. Návrh zákona obsahuje doložku zlučiteľnosti s právom Európskej únie, z ktorej vyplýva, že v práve Európskej únie problematika návrhu zákona nie je upravená. Návrh sa netýka prioritných oblastí uvedených v čl. 70 Európskej dohody o pridružení a v čl. 81 upravujúcom oblasť životného prostredia. Problematika návrhu zákona nie je prioritou podľa Partnerstva pre vstup. Tak ako už uviedol aj navrhovateľ, prípravná štátna služba pre čakateľov vlastne je sťažená tým, že nie je finančne motivovaná, to znamená, je problém pri obsadzovaní týchto funkcií. Vychádzajúc z oprávnení, ktoré pre mňa ako pre spravodajcu vyplývajú zo zákona o rokovacom poriadku, odporúčam, aby sa Národná rada Slovenskej republiky v zmysle rokovacieho poriadku uzniesla na tom, že uvedený návrh zákona sa prerokuje v druhom čítaní. V súlade s rozhodnutím predsedu Národnej rady z 26. mája 2003 č. 238 a podľa § 71 rokovacieho poriadku Národnej rady navrhujem, aby návrh zákona prerokovali výbory: Ústavnoprávny výbor Národnej rady, Výbor Národnej rady pre verejnú správu a Výbor Národnej rady pre sociálne veci a bývanie a Výbor Národnej rady pre obranu a bezpečnosť. Za gestorský výbor navrhujem Výbor Národnej rady pre verejnú správu. Odporúčam, aby výbory predmetný návrh zákona prerokovali v lehote do 28. augusta 2003 a gestorský výbor do 4. septembra 2003 od jeho prerokovania v prvom čítaní na schôdzi Národnej rady. Prosím, môžete otvoriť rozpravu. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Ďakujem, pán poslanec. Otváram všeobecnú rozpravu o tomto bode programu. Písomne sa do rozpravy neprihlásil žiaden poslanec, otváram možnosť hlásiť sa ústne do všeobecnej rozpravy. Uzatváram možnosť hlásiť sa ústne do rozpravy. Vyhlasujem rozpravu za skončenú. Pristúpime k hlasovaniu. Prosím, pán spravodajca. K. Mitrík, poslanec: Pani predsedajúca, prosím, aby ste dali hlasovať o tom, že Národná rada Slovenskej republiky sa uzniesla v súlade s § 73 ods. 3 písm. c) zákona o rokovacom poriadku prerokovať predložený návrh zákona v druhom čítaní. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Prosím, prezentujme sa a hlasujme o tomto návrhu. (Hlasovanie.) Prítomných je 115 poslancov, za 114, nehlasoval 1. Konštatujem, že sme tento návrh schválili. Prosím, pán spravodajca, uvádzajte druhé hlasovanie. K. Mitrík, poslanec: Pani predsedajúca, prosím, dajte hlasovať o tom, že Národná rada v súlade s rozhodnutím predsedu Národnej rady prideľuje predložený návrh zákona na prerokovanie výborom: ústavnoprávnemu výboru, výboru pre verejnú správu, výboru pre sociálne veci a bývanie a výboru pre obranu a bezpečnosť. Ďalej, aby týmto hlasovaním za gestorský výbor určila výbor pre verejnú správu a určila lehoty na prerokovanie návrhu zákona výborom do 28. augusta 2003 a gestorskému výboru do 4. septembra 2003 od jeho prerokovania v prvom čítaní na schôdzi Národnej rady. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Prosím, prezentujme sa a hlasujme o tomto návrhu. (Hlasovanie.) Prítomných je 117 poslancov, za 116, nehlasoval 1. Konštatujem, že Národná rada pridelili návrh tohto zákona výborom, určila gestorský výbor a príslušné lehoty výborom na jeho prerokovanie v druhom čítaní. Pokračujeme v rokovaní prvým čítaním o návrhu poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Karola Ondriaša na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 40/1964 Zb. Občiansky zákonník v znení neskorších predpisov a ktorým sa dopĺňa zákon č. 483/2001 Z. z. o bankách a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Návrh zákona máte, dámy a páni, ako tlač 273, návrh na jeho pridelenie výborom máte v rozhodnutí pod číslom 257. Pán poslanec Karol Ondriaš, máte slovo. Prosím, aby ste návrh zákona odôvodnili. K. Ondriaš, poslanec: Ďakujem za slovo. Pani predsedajúca, dámy a páni. Dovoľte mi, aby som vám predložil zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 40/1964 Zb. Občiansky zákonník v znení neskorších predpisov a ktorým sa dopĺňa zákon č. 483/2001 Z. z. o bankách a o zmene a doplnení niektorých zákonov, je to tlač 273. Účelom novely Občianskeho zákonníka je odstrániť zo života občanov Slovenskej republiky úžeru pri poskytovaní peňažnej i nepeňažnej formy, pretože súčasná platná právna úprava umožňuje neekvivalentný pomer vzájomného plnenia zo zmluvy o pôžičke v prospech veriteľa, ktorý sa na úkor dlžníka bezdôvodne obohacuje, pretože hodnota poskytnutej pôžičky je k hodnote majetku, ktorým dlžníci ručia, v hrubom nepomere. Paragraf 553 bol do Občianskeho zákonníka vložený v roku 1991, jeho ustanovenie je veľmi stručné, dá sa ľahko zneužiť. Umožňuje zabezpečenie záväzku prevodom akéhokoľvek práva. V praxi je to napríklad tak, že ak dlžník nevyplatí čo len malú časť dlžnej sumy poskytnutej pôžičky s úžerníckym úrokom sa byt, rodinný dom či pozemok stáva na základe tejto zmluvy vlastníkom veriteľa, aj keď je hodnota tejto nehnuteľnosti, ktorá je predmetom záväzku prevodu práva, oveľa vyššia ako pôžička i s úžerníckym úrokom. Novelou Občianskeho zákonníka z roku 1991 vypadli i ustanovenia, ktoré ustanovovali najvyšší úrok pri poskytovaní  peňažnej pôžičky medzi občanmi. Platné ustanovenia Občianskeho zákonníka § 657 a § 658 sú taktiež veľmi stručné a umožňujú úžernícky úrok. Všetko to umožňuje bezdôvodné obohacovanie sa zo strany veriteľa, spôsobuje tragédie pre dlžníka. Veriteľ väčšinou pozná dlžníkovu tieseň a jeho duševný stav už pri podpísaní takejto zmluvy. Ak aj vznikne podozrenie z majetkového trestného činu, najmä úžery, orgány činné v trestnom konaní majú problém stanoviť naplnenie jeho skutkovej podstaty, pretože úžera nie je definovaná v Občianskom zákonníku. Okrem toho osoby, predovšetkým právnické, ktoré poskytujú tieto úžernícke pôžičky, vykonávajú túto činnosť často i nezákonne bez akejkoľvek kontroly. Mnohé fyzické, ale i právnické osoby ponúkajú občanom prostredníctvom rôznych reklám rôzne pôžičky so 4- až 8-percentným mesačným úrokom, prípadne i ďalšie služby, v rámci ktorých ponúkajú poskytnúť tieto úvery. V skutočnosti ponúkajú úver s ročným úrokom okolo 50 až 100 percent, pričom priemerná ročná úroková miera v kategórii úrokov poskytovaných komerčnými bankami občanom podľa Národnej banky Slovenska za posledné tri roky sa pohybuje okolo 8 až 14 percent. Sme svedkami toho, že takéto úžernícke pôžičky mnohé fyzické a právnické osoby poskytujú osobám nachádzajúcich sa v tiesni, osobám, ktoré nemajú vedomosť o veci, ktoré majú rozumovú slabosť alebo využívajú ich momentálne rozrušenie. Títo veritelia na základe poznania hmotného a duševného stavu dlžníkov ponúkajú dlžníkom často i väčšie pôžičky, ako pôvodne požadovali s vedomím, že ich nebudú môcť do dohodnutého termínu a za dohodnutých podmienok splatiť. Veriteľa vrátane poskytnutej pôžičky si zabezpečujú prevodom vlastníckeho práva najmä k pozemkom, k rodinným domom a bytom, ktoré vlastnia dlžníci. Je známe, že fyzická osoba je nezamestnaná, je v hmotnej núdzi, má problémy prežiť, ale ešte vlastní v celosti alebo podielovo strechu nad hlavou alebo reštituované pozemky, a pritom je osamelá, a tak sa stáva ľahkou korisťou týchto úžerníckych špekulatívnych veriteľov. Je možné, že podnikateľské subjekty, ktoré tieto pôžičky poskytujú, vykonávajú túto činnosť so špekulatívnym tuzemským alebo zahraničným kapitálom, ktorým sú napojené cez tiché spoločnosti, cez najvyššie mocenské sily a mafiánske podsvetie bez akejkoľvek kontroly. Tak napríklad Luka a Bramer Grup v inzerátoch a v reklamných letákoch ponúkajú rýchle pôžičky. Ja by som tu uviedol jeden konkrétny príklad, ktorý sa práve rieši. Na jednu takúto ponuku reagovala aj dlžníčka Janka O., ďalej budem hovoriť len dlžníčka, mala viac menších pôžičiek, ktoré jej vznikli z titulu úhrady nákladov  spojených so štúdiom, úhrady nákladov  spojených s kúpou bytu a s prevádzkovaním bytu. Druh požadoval náhle pôžičku vrátiť oznámením, že ak mu peniaze do určitého termínu nevráti, odsťahuje sa od nej aj so zariadením bytu, ktoré kúpil on. Veriteľ jej vnútil ešte väčší úver, ako požadovala. Dlžníčka uzavrela zmluvu o úvere, na základe ktorej jej veriteľ poskytol úver vo výške 200-tisíc korún s úrokom vo výške 7 percent mesačne, čo je ročne 84 percent. V prípade omeškania splatenia úveru sa táto dlžníčka zaviazala zaplatiť  veriteľovi úrok z omeškania vo výške 0,27 percenta z dlžnej sumy za každý deň omeškania. Priemerná ročná úroková sadzba Národnej banky Slovenskej republiky vtedy bola okolo 8 až 12 percent. Návratnosť úveru podľa zmluvy o úvere je zaručená zmluvou o zabezpečení záväzkov prevodom práva. Ide o nehnuteľný majetok v čase podpisu zmluvy vo vlastníctve dlžníčky 4-izbový byt s príslušenstvom v Bratislave a podiel na spoločných častiach a spoločných zariadeniach domu podľa realitnej kancelárie. Tento byt mal hodnotu 1,7 milióna korún. Byt bol ocenený znalcom veriteľa Ing. Stanislavom na 428 060 Sk, aj keď v byte nikdy nebol. Dlžníčku zamestnankyňa veriteľa uistila, že je to len zabezpečenie veriteľa, aby dlžníčka nemohla byt predať, kým nevráti úver. Keď dlžníčka nebola schopná úver splatiť podľa zmluvy o úvere, veriteľ vyzval na vypratanie nehnuteľnosti do 10 dní od odoslania listu. Potom bez vedomia dlžníčky vymenil zámok na vstupe do bytu a vo dverách jej nechal odkaz, že si má prísť k nemu po kľúč. Odvtedy má veriteľ neobmedzený vstup do bytu. Podľa zistenia veriteľ sa skladá z viacero podnikateľských subjektov a členovia jeho orgánov majú vytvorené už vlastné podnikateľské subjekty a požičiavajú peniaze, žijú vysoko luxusným životom. Je možné, že vedenie spoločnosti tvoria takzvané biele kone a za tým sú tichí spoločníci a zahraničný peňažný kapitál a že existuje prepojenie takýchto spoločností na vysoké mocenské, možno i mafiánske kruhy formou tichého spoločenstva. Dlžníčka sa nachádzala v čase podpisu zmluvy o úvere a podpisu zmluvy o zabezpečení záväzku prevodom práva v hmotnej núdzi a v zlom citovom rozpoložení. Z obavy z rozchodu s druhom okrem toho v tejto oblasti dlžníčka nemá skúsenosti. Teraz je dlžníka v zlom psychickom  stave. Veriteľ túto situáciu využil, respektíve zneužil. V danom prípade dlžníčke bola podaná pomocná ruka. Na základe toho podala trestné oznámenia zo spáchania viacerých trestných činov a podala žalobu na vyslovenie neplatnosti zmluvy o úvere a zmluvy o zabezpečení záväzku prevodom práva. Mnohí takto postihnutí nevedia, ako sa brániť, alebo sa boja konania veriteľa, nakoľko nemajú finančné prostriedky na súdne a advokátske trovy. Podľa môjho názoru bude potrebné tieto právne vzťahy okamžite upraviť novou legislatívnou, pretože takéto poskytovanie pôžičiek sa javí ako obzvlášť závažná trestná činnosť, organizovaný zločin a súčasný zákonný stav to umožňuje. Štát, vláda i parlament boli a sú obviňovaní, že zavinili zlou alebo nedostatočnou legislatívou krach bankových subjektov s nedostupnosťou vkladov ich klientov a okradnutie klientov nebankovými subjektmi a nešťastia postihnutých osôb, napríklad spáchaných bolo už 9 samovrážd. Aby sa zamedzilo bezdôvodnému obohacovaniu sa jednej strany a tragédiám na druhej strane úžerou, predkladám tento návrh zákona. Dúfam, že ním zabránime ďalším nešťastiam, ku ktorým došlo aj naším zavinením z dôvodu nedostatočnej legislatívy príslušných právnych vzťahov. Dúfam, že u vás nájdem podporu, aby sme zabránili ďalšej rozmáhajúcej sa trestnej činnosti a organizovanému zločinu. Ďakujem za pozornosť a podporu pri hlasovaní. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Pán poslanec, prosím, zaujmite miesto pre navrhovateľov. Slovo má spravodajca, ktorého určil navrhnutý gestorský ústavnoprávny výbor, pán poslanec Vlastimil Ondrejka. V. Ondrejka, poslanec: Vážená pani predsedajúca, pani poslankyne, páni poslanci. Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky uznesením z 10. júna 2003 ma určil za spravodajcu k návrhu poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Karola Ondriaša na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 40/1964 Zb. Občiansky zákonník v znení neskorších predpisov a ktorým sa dopĺňa zákon č. 483/2011 Z. z. o bankách a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Podľa § 73 ods. 1 zákona o rokovacom poriadku podávam v prvom čítaní spravodajskú informáciu. Návrh zákona obsahuje z formálnoprávnej stránky všetky náležitosti uvedené v § 67  a § 68 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov, ako i náležitosti určené v legislatívnych pravidlách. Zo znenia návrhu zákona je zrejmý účel navrhovanej úpravy. Všeobecná časť dôvodovej správy obsahuje informáciu o zhodnotení súčasného stavu, dôvode potreby novej právnej úpravy, o hospodárskom a finančnom dopade a o vplyve na štátny rozpočet, o finančnom dosahu na rozpočet obcí a rozpočty vyšších územných celkov. Osobitná časť dôvodovej správy obsahuje odôvodnenie jednotlivých ustanovení. Návrh zákona obsahuje doložku zlučiteľnosti s právom Európskej únie, ktorá uvádza, že problematika návrhu zákona nie je upravená v práve Európskej únie a nepatrí medzi prioritné oblasti aproximácie práva. Vychádzajú z oprávnení, ktoré pre mňa ako spravodajcu vyplývajú z § 73 zákona o rokovacom poriadku, odporúčam, aby sa Národná rada Slovenskej republiky uzniesla, že podľa § 73 ods. 3 písm. c) rokovacieho poriadku odporučí uvedený návrh zákona prerokovať v druhom čítaní. V súlade s rozhodnutím predsedu Národnej rady Slovenskej republiky č. 257 z 2. júna 2003 podľa § 71 rokovacieho poriadku Národnej rady Slovenskej republiky navrhujem, aby návrh zákona prerokovali výbory: Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky a Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre financie, rozpočet a menu. Za gestorský výbor navrhujem Ústavnoprávny výbor Národnej rady Slovenskej republiky. Odporúčam, aby výbory predmetný návrh zákona prerokovali v lehote do 28. augusta 2003 a gestorský výbor do 4. septembra 2003. Pani predsedajúca, otvorte k návrhu rozpravu. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Ďakujem, pán poslanec. Otváram všeobecnú rozpravu o tomto bode programu. Písomne sa do rozpravy neprihlásil žiaden poslanec. Otváram možnosť hlásiť sa ústne. Pán poslanec Ivanko, Hopta, Maxon. Uzatváram možnosť hlásiť sa ústne do rozpravy. Pán poslanec Ivanko, máte slovo, nech sa páči. A. Ivanko, poslanec: Ďakujem za slovo. Vážená pani predsedajúca, vážený pán minister, vážené kolegyne poslankyne, vážení kolegovia poslanci. Cieľom predloženého poslaneckého návrhu zákona je podľa navrhovateľa zabezpečiť väčšiu právnu istotu v zmluvných občianskoprávnych vzťahoch a znížiť mieru ich porušovania. Návrh obsahuje zmeny ustanovení Občianskeho zákonníka týkajúce sa zmluvy o pôžičke a zmluvy o výpožičke a navrhuje sa vypustiť ustanovenie o zabezpečení záväzku prevodom práva. V čl. 2 poslanecký návrh obsahuje novelu zákona č. 483/2001 Z. z. o bankách a o zmene a doplnení niektorých zákonov. K jednotlivým bodom osobitnej časti zaujmem krátke stanovisko. K bodu 1 – navrhuje sa vypustiť § 553. Nevidím dôvod na vypustenie tohto ustanovenia, zastávam názor, že dôvody uvedené v dôvodovej správe nie sú postačujúce. Ako navrhovateľ sám uvádza, konanie, ktoré ho viedlo k navrhnutiu vypustenia § 553 Občianskeho zákonníka, je možné postihnúť aj v súčasnosti jednak v zmysle trestnoprávnych predpisov a takisto aj prostredníctvom ustanovení Občianskeho zákonníka upravujúcich neplatnosť právnych úkonov uskutočnených napríklad v tiesni alebo v omyle, prípadne právnych úkonov, kde vôľa zmluvnej strany nebola prejavená slobodne, je to § 37 až § 39 a § 49a Občianskeho zákonníka. Ani vypustením tohto ustanovenia nebude znamenať, že zmluvné strany naďalej nebudú môcť takého zmluvy uzatvárať. Budú sa uzatvárať zmluvy inominálne, t. j. zmluvy nepomenované, a takto sa bude obchádzať príslušné ustanovenie Občianskeho zákonníka. K bodu 2, 3, 4, 5 článku 1. Navrhované riešenie je nesystémové. Obsahuje to, čo je už v iných právnych predpisoch riešené. Upozorňujem na bod 4, ktorý je duplicitný s § 3 ods. 2 vládneho zákona o bankách, je to zákon č. 483/2001 Z. z. V bode 5 predkladateľ navrhuje limitovať výšku úrokov pri pôžičke poskytnutej veriteľom. V trhovej ekonomike nie je možné nijakým predpisom limitovať výšku úrokových sadzieb komerčných úverov. Občiansky zákonník by mal rešpektovať princíp zmluvnej voľnosti strán a zmluva o pôžičke môže byť uzatvorená medzi akýmikoľvek subjektmi. V bode 6 a 7 podobne ako v bode 5 ani tu nevidím dôvod obmedzovania zmluvnej voľnosti strán či už zmluvou o pôžičke, alebo zmluvou o výpožičke. Zastávam názor, že ak sa zmluvné strany dohodnú a prejavia svoju vôľu slobodne a vážne, ďalej budú spôsobilé na právne úkony a nebude existovať ani iný dôvod neplatnosti, tak nie je dôvod obmedzovať ich zmluvnú voľnosť. Z toho dôvodu nepokladám toto ustanovenie za správne. Z týchto dôvodov, ktoré som uviedol, že ide o nesystémové riešenie, ktoré nepatrí do úpravy Občianskeho zákonníka, navrhujem v súlade s § 73 ods. 3 písm. b) rokovacieho poriadku nepokračovať v rokovaní o poslaneckom návrhu zákona. Ďakujem za pozornosť. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Pán poslanec Miklušičák, faktická poznámka. Uzatváram možnosť hlásiť sa s faktickými poznámkami. J. Miklušičák, poslanec: Ďakujem, pani podpredsedníčka. Len taká poznámočka. Nie ste prvá a ani posledná, ktorá skomolí moje priezvisko, takže to je v poriadku. Chcem sa pripojiť k návrhu pána poslanca Alexeja Ivanka (smiech), aby sa Národná rada uzniesla na tom, že nebude pokračovať v druhom čítaní o tomto návrhu zákona. Tento návrh zákona považujeme za zlý a nesystémový, navyše takmer všetky námietky, ktoré navrhuje riešiť týmto spôsobom, sa dajú riešiť dnes existujúcim právnym poriadkom. Nazdávam sa, že predložený návrh by nebol prínosom na úpravu občianskoprávnych vzťahov, preto ho nepodporím. Ďakujem. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Vidíte, pán poslanec, že nielen mne sa to môže stať. Pokračujeme v rozprave. V rozprave ďalej vystúpi pán poslanec Hopta. I. Hopta, poslanec: Vážené dámy, vážení páni, vážená pani predsedajúca. Chcel by som v mene poslaneckého klubu podporiť návrh zákona, ktorý predkladá náš kolega pán poslanec Karol Ondriaš. Ja čím ďalej nadobúdam dojem, že ak sa niečo nehodí vládnej koalícii do toho, aby mohla naďalej šafáriť v budúcnosti s majetkom tejto krajiny, respektíve, aby sa mohlo zamedziť, aby občania tejto krajiny boli okrádaní, tak sa povie, že je to nesystematické, že to odporuje mnohým normám. Čiže ja by som vás chcel naozaj poprosiť, ak chcete zamedziť tomu, aby občania tejto krajiny boli rozličnými špekulantskými firmami okrádaní o svoj majetok, pretože oni si tieto peniaze požičiavajú preto, že vy vládnete, tak ako vládnete. Ak by ste vládli normálne, aby občania boli zamestnaní, aby mali prácu, aby dostávali pravidelne príjmy za svoju prácu a príjmy také, aby mohli slušne vyžiť, tak jednoducho by neboli nútení, aby si išli k rozličným špekulantom požičiavať peniaze a tam boli okrádaní ďalej o svoje majetky. Takže, prosím vás, podporte tento zákon a urobme to, aby sme zabránili rozličným špekulantským firmám, aby naďalej v budúcnosti boli naši občania okrádaní. Ďakujem vám za pozornosť. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Ako posledný sa do rozpravy prihlásil pán poslanec Maxon. Nechcete vystúpiť v rozprave? Ďakujem, pán poslanec. Vyhlasujem prestávku do 14.00 hodiny. Po prestávke pristúpime k hlasovaniu o tomto návrhu zákona. (Prerušenie rokovania o 11.56 hodine.) (Pokračovanie rokovania o 14.01 hodine.) Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Poprosím, dámy a páni poslanci, budeme pokračovať v rokovaní. Začíname hlasovaním o návrhu zákona, preto poprosím všetkých poslancov, aby prišli do rokovacej sály, pretože budeme hlasovať. Je tu, prosím, pán spoločný spravodajca pán Ondrejka. Poprosím ho, aby zaujal svoje miesto určené pre spravodajcov. Pred obedňajšou prestávkou sme uzavreli rozpravu o tomto bode programu. Chcem sa spýtať, či sa chce k rozprave vyjadriť pán navrhovateľ. Pán navrhovateľ, chcete sa vyjadriť k rozprave, nech sa páči. K. Ondriaš, poslanec: Vážená pani predsedajúca, dámy a páni. Rád odpoviem na argumentácie pánov poslancov Ivanka a faktickú poznámku pána poslanca Miklušičáka. Uviedli ste tri argumenty, prečo nepodporíte predkladanú novelu zákona. Prvý argument bol, že predložená novela zákona duplicitne uvádza to, čo je už upravené v platnom Občianskom zákonníku, pričom ste neuviedli, ktoré sú to ustanovenia. Áno, problematiku odstúpenia od zmluvy, ak bola uzavretá v tiesni alebo uvedením do omylu, platný Občiansky zákonník rieši, ale nerieši právny stav, ak zmluva bola uzatvorená z dôvodu neskúseností, rozumovej slabosti alebo z dôvodu rozrušenia. To znamená, že nerieši uzavretie zmluvy so zámerom úžery a s cieľom bezdôvodného obohatenia formou úžerníckych úrokov a do zabezpečenia záväzku prevodom práva. Uvádzate, že nie je dôvod na vypustenie § 553 z Občianskeho zákonníka, alebo že nie je vhodné  vložiť do Občianskeho zákonníka  nami navrhované ustanovenia, pretože zneužitie zo strany veriteľa je možné postihnúť v zmysle trestnoprávnych predpisov i prostredníctvom iných ustanovení Občianskeho zákonníka. Mnou navrhované ustanovenia zabránia veriteľovi zo zákona zmocniť sa predmetu zabezpečenia záväzku, ktorého hodnota je niekoľkonásobne  vyššia, ak dlžník nesplní čo len časť jej záväzku, ktorého podmienky plnenia sú už vopred stanovené tak, aby boli nesplniteľné. Napríklad krátke lehoty na splnenie záväzku a veľmi vysoké úroky. Nie je to pravda, že v súčasnom platnom Občianskom zákonníku je to už upravené, pretože i podľa vyjadrenia vysokých predstaviteľov orgánov činných v trestnom konaní, najmä kriminálnej polície, veľmi ťažko sa dokazuje naplnenie skutkovej podstaty spáchania niektorých majetkových trestných činov, najmä trestného činu úžery, pretože chýba jej definovanie v Občianskom zákonníku a v danom právnom vzťahu i  previazanosť  Občianskeho zákonníka s Trestným zákonom. Opakujem, že v Občianskom zákonníku existuje právna úprava pre neplatnosť právnych úkonov uskutočnených v tiesni alebo v omyle, kde vôľa zmluvnej strany nebola prejavená slobodne. Chýbajú však jasné znaky úžery, keď niektorá strana, najmä veriteľ, zneužije u iného nielen  tieseň, ale jeho neskúsenosť, rozumovú slabosť alebo niečie rozrušenie a dá sebe alebo inému poskytnúť,  alebo sľúbiť plnenie, ktorého hodnota je v hodnote vzájomného plnenia v hrubom nepomere. Naozaj, vieme podľa dnes platného Občianskeho zákonníka definovať úžeru?  Rozhodne nie.  Zdôrazňujem, že v súčasnosti existuje niekoľkonásobná duplicita zabezpečovania záväzkov. Záväzky, a teda i pôžička v súčasnom platnom Občianskom zákonníku sú zabezpečené právnym inštitútom ručenia a právnym inštitútom záložného práva a zabezpečením záväzku prevodom práva § 553. Z tohto dôvodu § 553, ktorý je stručný a umožňuje úžeru a páchanie trestnej činnosti i organizovaný zločin, navrhujem z Občianskeho zákonníka vypustiť. Pán poslanec Ivanko, pán poslanec Miklušičák, vaše stanoviská nemôžem akceptovať,  pretože ste svoje tvrdenia právne neodôvodnili. Preto ich kvalifikujem ako právne irelevantné. Pán poslanec, váš druhý argument bol, že v trhovej ekonomike nie je možné obmedziť podnikanie. Mám tomu rozumieť tak, že v trhovej ekonomike je všetko možné? Že nemá existovať právna regulácia týchto vzťahov? A kde je spravodlivosť, kde je právna etika. Preto si myslím, že treba regulovať tieto právne vzťahy aj pri pôžičke a pri zabezpečovaní jej návratnosti. Dúfam, že predloženou novelou zákona zabránime ďalším nešťastiam, ku ktorým došlo aj naším zavinením z dôvodu nedostatočnej legislatívy príslušných právnych vzťahov. Dúfam, že už spomínaný špekulatívny kapitál, ktorý zarába z úžery, nie je kapitál aj niekoho z nás alebo našich blízkych či priateľov. Dúfam, že nájde u vás podporu, aby sme zabránili ďalšej rozmáhajúcej sa trestnej činnosti a organizovanému zločinu. Verím, že návrh zákona nebude posudzovaný  tak, že kto ho predkladá, ale pohľadom, aké problémy v spoločnosti rieši. Navrhovaný zákon preto nehodnotím ideologicky, ale vecne v prospech občana. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.) Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Chce sa k rozprave vyjadriť pán spravodajca. Nie. Poprosím ho, aby uvádzal hlasovanie. Najskôr budeme hlasovať o procedurálnom návrhu, ktorý predložil pán poslanec Ivanko. V. Ondrejka, poslanec: Vážená pani predsedajúca, pani poslankyne, páni poslanci. Z rozpravy vyplynul návrh pána poslanca Ivanka podľa § 73 ods. 3 písm. b) nepokračovať v rokovaní o poslaneckom návrhu zákona. Pani predsedajúca,  dajte o tomto návrhu hlasovať. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Prosím, prezentujme sa a hlasujme o procedurálnom návrhu podľa § 73 ods. 3 písm. b) rokovacieho poriadku, ktorý navrhuje nepokračovať v rokovaní o tomto návrhu zákona. (Ruch v sále.) (Hlasovanie.) Prítomných je 101 poslancov,  za 60,  proti 17, zdržalo sa 23, nehlasoval 1. Konštatujem, že Národná rada sa uzniesla na tom, že nebude pokračovať v rokovaní o tomto návrhu zákona. Ďakujem vám pekne, páni poslanci. Pristúpime k druhému čítaniu o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 379/1997 Z. z. o prevádzkovaní súkromných bezpečnostných služieb a podobných činností, o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon)  v znení neskorších predpisov a o doplnení zákona č. 65/19965 Zb. Zákonníka práce v znení neskorších predpisov (zákon o súkromných bezpečnostných službách) v znení neskorších  predpisov. Vládny návrh zákona ste pred prvým čítaním dostali ako tlač 201, spoločnú správu výborov máte ako tlač 201a. Pán minister vnútra Vladimír Palko, poprosím vás, aby ste návrh zákona  v snemovni uviedli.  Máte slovo, nech sa páči.