Zemanová, Anna, poslankyňa NR SR (2022-06-15):
Veľmi pekne ďakujem. Ja by som chcela objasniť, čo je cieľom tohto zákona. V podstate vieme, že svedkami sme častých obštrukcií pri konaniach, ktoré sú činnosťami, ktoré sa najmä posudzujú podľa vplyvov, dopady vplyvov na životné prostredie, kde je Slovensko viazané medzinárodnými dohodami, tzv. Aarhuským, nie takzvaným, teda Aarhuským dohovorom, ktorý sa premietol do zákona o posudzovaní vplyvov na životné prostredie, kde sa dáva veľká právomoc dotknutej verejnosti, aby sa vlastne v prípade, že sa prihlási do tohto konania, sa stáva účastníkom konania, čo je absolútne správne a vlastne zvyšuje to aj transparentnosť a posilňuje to právo verejnosti podieľať sa na rozhodnutiach, ktoré môžu mať dopady na životné prostredie. Avšak v praxi sme sa stretli s tým, že tento inštitút sa niekedy dokáže obísť osobami, ktoré nemajú záujem, ten verejný záujem dosiahnuť čo najlepšie, preskúmanie dopadov na životné prostredie, ale zneužívajú toto svoje právo rôznymi obštrukciami, takými, že dokážu pozastaviť rozhodovanie o nejakom návrhu na niekoľko rokov, čím sa, aj rôzne investície rôzneho charakteru dokážu byť zmarené. Je len otázkou času, kedy aj títo navrhovatelia budú žalovať štát s tým, že štát nedokázal rozhodnúť ich v tej veci. Samozrejme, na rozhodnutie, na nejaké rozhodnutie z titulu povolenia činnosti nikto nemá nárok. No ale má nárok na to, aby bolo rozhodnuté v súlade so zákonom a nielen v súlade so zákonom po vecnej stránke, ale aj v primeranom čase, čo, samozrejme, keď niekoľko rokov navrhovaná činnosť sa rôznymi obštrukciami stále točí dokolečka, tak primeraný čas nie je. Často sa potom stáva z investície zmarená investícia a nie sú to len súkromné investície. Môže sa to týkať aj investícií, ktoré realizuje štát. Čiže na základe tohto, analýzy tejto situácie sme pripravili návrh zákona, ktorý je v súlade aj so schváleným novým zákonom, stavebným, o výstavbe, ale aj územnom plánovaní, ktorý už zahrnul tieto poznatky, neblahé poznatky z praxe a vzhľadom na to, že ten zákon príde do platnosti až o dva roky a je potrebné, aby aj v tomto období medzitým došlo k zdynamizovaniu práce povoľujúcich orgánov, aby mali jasné nástroje na to, že v prípade šikanózneho správania sa niektorého z účastníkov konania aby vedeli o tejto veci rozhodnúť. To sa týka vlastne rôznych námietok, ktoré v rôznych stupňoch povoľovacieho procesu tí istí účastníci konania alebo aj súvisiaci účastníci konania vznášajú po dohode, niekedy aj tie isté námietky dokola, takže podstatou, kľúčom tohto návrhu zákona je, ktorý hovorí o tom, že ak raz o tej námietke bolo rozhodnuté, právoplatne rozhodnuté, tak tá námietka, už o nej sa v druhom kole, keď sa týka tej istej veci, rozhodovať nebude. Čiže toto je princíp tohto, tohto návrhu. A v podstate je aj ďalšia, ďalší inštitút, ktorý sa veľmi zneužíval, bolo, že niekto doložil vec do spisu alebo dal nejakú námietku a konania sa prerušovali na obdobia v podstate bez udania lehoty, tak vlastne tento zákon hovorí o tom, že ak sú predložené pripomienky, tak sa konania, smerujú proti záväznému stanovisku, tak konanie sa nepreruší, ale, samozrejme, o námietke musí byť rozhodnuté. Tak toto je obsahom tohto nášho návrhu. Verím, že bude podporený. Ešte pôjde cez leto do medzirezortného pripomienkovacieho konania a v prípade, že sa ešte ukážu nejaké ďalšie oblasti, oblasti toho šikanózneho správania sa, ktoré sme nedokázali identifikovať v tomto našom návrhu, tak, samozrejme, sme pripravení ešte v priebehu letných mesiacov o návrhu rokovať a prípadne doplniť aj o ďalšie body, ktoré by dynamizovali, vlastne aj poskytli priestor na spravodlivé rozhodovanie vo veciach povoľovania niektorých investícií. Ďakujem pekne.