O. Nachtmannová, poslankyňa: (2007-09-13):
V prvej časti vystúpenia sa budem zaoberať obsahom predkladaného navrhovaného zákona. Predložený návrh zákona má snahu vytvoriť legislatívny priestor na uskutočnenie reformných krokov v oblasti výchovy a vzdelávania, ktoré len do určitej miery vychádzajú zo schváleného Národného programu výchovy a vzdelávania Slovenskej republiky na najbližších 15 až 20 rokov, známe Milénium, čo možno hodnotiť pozitívne. Materiál v prevažnej miere kopíruje pracovnú verziu návrhu zákona o výchove a vzdelávaní, ktorá bola vypracovaná na Ministerstve školstva Slovenskej republiky v roku 2006, ktorý svojím obsahom rieši problematiku výchovy a vzdelávania komplexnejšie. Návrh zákona skupinou poslancov navrhuje riešiť len problematiku vzdelávania v školách, čím ponecháva súčasný právny stav oddelenia škôl a školských zariadení dvomi všeobecne záväznými právnymi predpismi, t. j. problematika výchovy a vzdelávania v školských zariadeniach bude musieť byť riešená samostatne všeobecne záväzným právnym predpisom, tak ako je to doteraz, zákonom č. 279/1993 Z. z. o školských zariadeniach v znení neskorších predpisov. Navrhovaný zákon rieši taktiež problematiku pedagogického zamestnanca v 12 paragrafoch, pričom v podstate kopíruje súčasný právny stav s použitím novej terminológie a absolútne nerieši problematiku kontinuálneho vzdelávania a kariérového hodnotenia pedagogického zamestnanca v nadväznosti na jeho odmeňovanie. Navrhovaný zákon v niektorých terminologických pojmoch je v nesúlade s medzinárodnými dokumentmi, ako napríklad ASCED UNESCO, napríklad tým, že odborné a úplné odborné vzdelanie vyčleňuje zo sekundárneho vzdelania a vyššieho sekundárneho vzdelania a vyššie odborné vzdelanie vyčleňuje z postsekundárneho vzdelania. Väčšina ustanovení navrhovaného zákona je formulovaná nenormatívne, čo môže spôsobovať problémy pri uplatňovaní predmetnej právnej normy v praxi a taktiež problémy pri vymožiteľnosti práva. Ide najmä o ustanovenia § 4 až 6. Navrhovaný zákon ďalej obsahuje niektoré diskriminačné ustanovenia, napríklad ustanovenie § 6 ods. 2, ktoré zvýhodňuje cirkevné školy pred súkromnými školami v oblasti prijímacieho konania. Rovnako dávam na zreteľ stanovisko Ministerstva financií Slovenskej republiky č. 2007-411 zo dňa 23. 8. 2007 k predloženému návrhu zákona, kde sa konštatuje, že návrh zákona predpokladá dopad na verejné financie, a teda predkladatelia mali k návrhu zákona uviesť a zdôvodniť predpokladané finančné dôsledky na rozpočet verejnej správy, a to nielen na bežný rok, ale aj na nasledujúce rozpočtové roky. Spolu s tým musia byť uvedené aj návrhy na úhradu zvýšených výdavkov. Rovnako ministerstvo financií žiada osobitne uviesť kvantifikáciu výdavkov spolu so zabezpečením zdrojového krytia v súvislosti so zriadením Kurikulárnej rady a školy pri diplomatických misiách Slovenskej republiky. K navrhovanému zákonu predkladám z obsahového hľadiska viaceré pripomienky. Prvá pripomienka. Pojem vzdelávanie v navrhovanom zákone udeľuje výchovný proces, čo podľa odbornej definície z uvedeného odboru pedagogika nie je možné oddeliť. Je potrebné, aby v navrhovanom zákone pojem vzdelávania zahŕňal proces výchovného a vzdelávacieho pôsobenia, a to z dôvodu, že napríklad v materskej škole sa v prevažnej miere realizuje výchovné pôsobenie na dieťa prevyšujúce vzdelávacie pôsobenie. Po druhé. Navrhovaná právna norma v ustanovení § 5 ods. 1 písm. c) ide nad rámec ústavného čl. 42 tým, že deklaruje bezplatné vzdelanie podľa tohto zákona, t. j. znemožňuje súkromným školám v rozpore s citovaným ústavným článkom vyberať poplatky za vzdelávanie. Po tretie. Navrhovaný zákon obsahuje 60 paragrafov, ktoré v mnohých častiach v porovnaní so súčasným stavom zásadne mení súčasný systém vzdelávania a zavádza mnoho nových prvkov. K takémuto rozsiahlemu zákonu je potrebné vypracovať podrobnejšiu osobitnú časť dôvodovej správy členenú podľa jednotlivých paragrafov navrhovaného zákona, ktorá by mala obsahovať odôvodnenie jednotlivých navrhovaných ustanovení zákona. Predložený návrh zákona obsahuje osobitnú časť dôvodovej správy, uvedenú na 6 stranách, z ktorých nie je možné zdôvodniť mnohé navrhované ustanovenia, čím dochádza k nejasnostiam a rozdielnym interpretáciám príslušných ustanovení. Po štvrté. Navrhovaný zákon nedostatočne alebo vôbec neupravuje práva a povinnosti v oblasti prijímania na štúdium a v oblasti ukončovania štúdia a ďalšie práva a povinnosti, ktoré v súčasnosti riešia predpisy nižšej právnej sily, ako napríklad vyhláška o prijímaní, vyhláška o ukončovaní, vyhláška o základných školách, vyhláška o stredných školách a podobne. Pri tvorbe nového zákona je potrebné tento nesúlad s ústavným článkom 13 odstrániť, čo navrhovaná právna úprava nenavrhuje. Po piate. Navrhovaný zákon sa v texte v poznámkach, v odkazoch pod čiarou odvoláva na v súčasnosti platné vykonávacie predpisy, ktoré boli vydané na základe splnomocnenia zákonom č. 29/1984 Zb. Citovaný zákon však bude účinnosťou navrhovaného zákona zrušený, čím sa všetky vykonávacie predpisy k tomuto zákonu stanú bezpredmetnými. Z uvedeného dôvodu a v súlade s legislatívnymi pravidlami vlády Slovenskej republiky je potrebné minimálne v pracovnej verzii k navrhovanému zákonu predložiť aj návrhy vykonávacích predpisov. Po šieste. Navrhovaný zákon nerieši hodnotenie žiakov systémovo a necháva túto možnosť riešiť len v rámci školských vzdelávacích programov. Keďže systém hodnotenia a klasifikácie žiaka má významný vplyv na jeho ďalšie vzdelávanie, postup do vyššieho ročníka, prijímanie na štúdium na stredných školách, zastávam názor, systém hodnotenia a klasifikácie žiaka musí byť v zásadnej forme riešený zákonom a školský výchovno-vzdelávací program môže riešiť len osobitosti hodnotenia a klasifikácie. Po siedme. Ustanovenie, ktoré umožňuje individuálne, teda domáce vzdelávanie, je príliš liberálne, keďže umožňuje zákonnému zástupcovi zabezpečovať vzdelávanie osobne bez toho, že by zákon kládol čo i len minimálnu požiadavku na stupeň vzdelania zákonného zástupcu. Po ôsme. Ustanovenie týkajúce sa plnenia povinnej školskej dochádzky mimo územia Slovenskej republiky je chaotické a nepresné, pretože zákonnému zástupcovi ukladá len oznamovaciu povinnosť, pričom ďalej v texte sa predpokladá rozhodnutie o povolení zo strany riaditeľa kmeňovej školy. Prijatím tohto ustanovenia by sa zlegalizoval súčasný protiprávny stav, keď rodičia odchádzajú so svojimi deťmi mimo územia Slovenskej republiky bez zabezpečenia plnenia povinnej školskej dochádzky svojho dieťaťa. Po deviate. Ďalším nedostatkom navrhovaného zákona je, že taxatívne neurčuje minimálnu dĺžku vzdelávania v príslušnom výchovno-vzdelávacom programe poskytujúcom stupeň vzdelania. Po desiate. Navrhované ustanovenie, ktoré rieši problematiku osvedčenia školských výchovno-vzdelávacích programov, je chaotické a protirečivé. Napríklad tým, že nadraďuje rozhodnutie zriaďovateľa alebo rozhodnutie školskej samosprávy, čo je vlastne združenie neodborníkov, nad rozhodnutie navrhovaného experta. Pozrime si § 14 ods. 14 písm. d). Navrhované ustanovenie taktiež nerieši právne postavenie a odmeňovanie vzdelávacích expertov. Na jednej strane navrhovaný zákon kladie pomerne prísne kvalifikačné požiadavky na vzdelávacieho experta, čo osobne vítam, na druhej strane sa však predpokladá, že svoju náročnú činnosť bude vykonávať bez nároku na odmenu? Obdobne sa neuvádza, ako sa bude postupovať voči vzdelávaciemu expertovi v prípadoch, že štátna školská inšpekcia zistí nesúlad školského výchovno-vzdelávacieho programu s rámcovým výchovno-vzdelávacím programom. Po jedenáste. Navrhovaný zákon neobsahuje ustanovenie, ktoré by malo upravovať rozsah pôsobnosti zákona, t. j. neupravuje, či sa navrhovaný zákon vzťahuje v plnej miere aj na cirkevné a súkromné školy. Po dvanáste. Dĺžka platnosti osvedčenia o súlade školských vzdelávacích programov, tak ako to určuje ustanovenie navrhovaného zákona, je nejasná, tak ako je uvedená v § 19 ods. 14 písm. a) až d). Po trináste. Závažný problém sa ukazuje pri časti navrhovaného zákona, ktorá rieši stupne vzdelania. Tie sa prelínajú jednotlivými druhmi škôl a nie sú stanovené podmienky prechodu na nadväzujúci vyšší stupeň získaného vzdelania, čo by sa malo uviesť do návrhu zákona. Po štrnáste. Navrhované ustanovenie s účinnosťou od 1. 9. 2008 začleňuje 5. ročník do I. stupňa základnej školy. Toto je z hľadiska finančno-priestorového zabezpečenia neuskutočniteľné, pretože na základe uskutočnenej racionalizácie siete škôl sú v súčasnosti základné školy len s I. stupňom kapacitne dimenzované na 1. až 4. ročník. To bola prvá obsahová časť môjho vystúpenia. Druhá časť môjho vystúpenia bude zameraná na určitú genézu profesionálneho pôsobenia predkladateľov. V súčasnosti regionálne školstvo funguje na základe zákona č. 29/1984 Zb. Tento zákon bol 19-krát novelizovaný. Predkladatelia pôsobili na pracovných pozíciách, na ktorých mali neobmedzené možnosti tento zákon namiesto neustálych novelizácií od základu zmeniť. A namiesto zákona z čias Československej socialistickej republiky sme na Slovensku už dávno mali mať školský zákon, ktorý v sebe reflektuje potreby demokratickej spoločnosti. Pán poslanec Fronc, 4 roky ste pôsobili ako štátny tajomník a necelé 4 roky ako minister školstva. Prepáčte, pán poslanec, ale skutočne reformný zákon, ku ktorému ste sa dovolávali, ste mohli prijať už ozaj dávno. Áno, plne s vami súhlasím, že sme v 21. storočí, ale v tom sme už 7 rokov a z toho ste celých 5 rokov mali všetky prostriedky na to, aby ste nový zákon predložili. Je teda pre mňa zarážajúce, že so štábom zamestnancov, ktorých ste mali k dispozícii na ministerstve školstva, ste neboli schopný tento zákon do parlamentu predložiť a predkladáte ho ako poslanec, hoci podľa legislatívneho plánu úloh vlády veľmi dobre viete, že ministerstvo školstva pracuje na zákone o výchove a vzdelávaní. Po nástupe novej vlády ministerstvo školstva ihneď, to podotýkam, ihneď pracovalo a intenzívne pracuje na zmene zákona č. 29/1984. Ministerstvo školstva vypracovalo osem koncepcií. Koncepcie určite ministerstvo nevychrlilo, ako to prezentovala pani poslankyňa Rosová, ale koncepčné práce trvali rok, teda tu nejde o nejaké urýchlené práce a prešli verejným pripomienkovým konaním. A to neboli teoretici, iba teoretici, to boli najmä odborníci z praxe. Na základe verejne pripomienkovaných koncepcií je vypracovaný legislatívny zámer. Momentálne je na pripomienkovom konaní. V septembri by mal byť predložený do vlády a v decembri podľa legislatívneho plánu úloh bude komplexný a dôsledne prepracovaný návrh zákona o výchove a vzdelávaní, teda školský zákon, predložený do vlády. Vzhľadom na prezentované a vzhľadom na stanovisko ministerstva financií klub poslancov strany SMER – sociálna demokracia predložený návrh zákona nepodporí. Nejde o žiadny parný valec, ako ste spomenuli, pán kolega, ale o racionálne rozhodnutie, ktoré som, myslím, dostatočne podrobne vysvetlila vo svojom vystúpení. Ďakujem. (Potlesk.)