Kažimír, Peter, podpredseda vlády a minister financií SR (2013-06-19):
Ďakujem veľmi pekne. Návrh štátneho záverečného účtu Slovenskej republiky za rok 2012 prerokovala vláda 15. mája tohto roku a takisto schválila uznesenie číslo 232 a zároveň ma vláda poverila, aby som uviedol tento závažný dokument pri prerokovaní v Národnej rade Slovenskej republiky. Dovoľte mi úvodom pripomenúť, že štátny záverečný účet Slovenskej republiky obsahuje od roku 2011 najmä výsledky hospodárenia verejnej správy Slovenska v metodike ESA 95, hospodárenie štátneho rozpočtu na hotovostnom princípe a vzťahy štátneho rozpočtu k územnej samospráve. Informácie o majetku a záväzkoch sú predmetom súhrnnej výročnej správy Slovenska za rok 2012, ktorá bude predložená na rokovanie Národnej rady v novembri tohto roku ako úplná novinka, ako forma v podstate účtovnej závierky nejakej korporácie, takže preukázateľnosť a overiteľnosť dát, s ktorými pracuje verejnosť a s ktorými budete pracovať vy ako poslanci, bude postupne, v postupných rokoch potvrdená vlastne výrokom audítora. Je to naozaj projekt, na ktorom sa pracovalo 7 rokov naprieč asi troch alebo štyroch dokonca vlád, a v každom prípade ten projekt mal zmysel z pohľadu toho, že údaje, ktoré zberáme, sú čoraz presnejšie a naozaj aj overiteľné treťou stranou. Výsledky hospodárenia verejnej správy Slovenskej republiky, metodiky ESO 95. Podľa metodiky ESO 95 hospodárila verejná správa Slovenskej republiky v roku 2012 so schodkom 4,35 % hrubého domáceho produktu a dlh verejnej správy ku koncu minulého roka dosiahol úroveň 52,1 % HDP. Tieto údaje treba chápať ako predbežné, nakoľko podľa nariadenia o uplatňovaní Protokolu o postupe pri nadmernom schodku, ktorý tvorí prílohu zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, predkladajú sa plánované a skutočné výsledky dvakrát ročne, po prvýkrát 1. apríla bežného roku, kedy sa predloží odhad schodku za uplynulý rok, a druhýkrát do 1. októbra bežného roku, kedy sa predkladá aktuálny schodok za uplynulý rok. Hovorím v podstate o prvej a druhej, o jarnej a jesennej notifikácii Eurostatom, notifikácii výsledkov hospodárenia Eurostatom. Porovnanie s rokom 2011. Schodok verejných financií za rok 2011 po revidovaní údajov Eurostatom v marci 2013 dosiahol až 5,1 %, čo znamená, že medziročne sa schodok znížil o 0,8 % hrubého domáceho produktu. Dlh verejnej správy oproti roku 2011 sa zvýšil o 8,8 %. V absolútnom vyjadrení sa hospodárenie s verejnými financiami v roku 2012 skončilo schodkom vo výške 3 106,900 mil. eur, čo je o 216, skoro 217 mil. eur menej, než sa rozpočtovalo. Na schodok financií verejnej správy malo pozitívny vplyv najmä: – úspora na transfere pre Sociálnu poisťovňu vo výške 372 mil. eur, – úspora prostriedkov štátneho rozpočtu určených na financovanie spoločných programov Slovenska a Európskej únie vo výške 221 mil. eur, – lepšie hospodárenie územnej samosprávy v porovnaní s rozpočtom o 158 mil. eur, – prebytkové hospodárenie verejného zdravotného poistenia oproti rozpočtovanej úrovni o 149 mil. eur, – hospodárenie Sociálnej poisťovne, ktoré skončilo oproti schválenému rozpočtu lepšie o 45 mil. eur. Ak chceme hovoriť o faktoroch, ktoré mali negatívny vplyv, tak to boli hlavne: – nižšie akruálne daňové príjmy štátneho rozpočtu o veľmi nepríjemných až neuveriteľných 658 mil. eur, – nižšie príjmy z dividend zo spoločností s majetkovou účasťou štátu vo výške 45 mil. eur, – nižšie nedaňové príjmy štátneho rozpočtu, napr. výpadok príjmov z predĺženia telekomunikačnej licencie, ktorá bola rozpočtovaná vo výške 24 mil. eur, nenaplnený príjem z digitálnej dividendy vo výške 40 mil. eur a časové rozlíšenie prijatých úrokov spolu s vylúčením alikvotného úrokového výnosu vo výške 117 mil. eur. Faktory pozitívne a negatívne sú, samozrejme, vybrané, nie sú kompletné, nie je to zoznam kompletných zlepšujúcich a zhoršujúcich faktorov. Výsledok hospodárenia s verejnými financiami významne poznamenali aj problémy finančnej správy s informačným systémom na prelome roku 2011 a ’12. Nefunkčnosť tohto systému spôsobila výrazné problémy pri vratkách nadmerných odpočtov dane z pridanej hodnoty, čo sa prejavilo nielen pri ich výpočte, ale aj pri dodržiavaní zákonných termínov. Dôsledok tejto situácie sa odzrkadlil v nerovnomernom vykazovaní príjmov v rokoch 2011 a 2012 s pozitívnym vplyvom na rok ’11 a s negatívnym vplyvom na rok 2012. Toto ešte bude otázka, samozrejme, aj jesennej notifikácie výsledkov hospodárenia za rok 2012 Eurostatom. Negatívne bol schodok ovplyvnený taktiež zhoršením hospodárenia štátnych fondov a zhoršením hospodárenia na mimorozpočtových účtoch. Ak hovoríme o dlhu, maastrichtský dlh verejnej správy dosiahol ku koncu nového roku hodnotu vyše 37 mld. eur, čo pri vyčíslenom predbežnom hrubom domácom produkte – hrubý domáci produkt predbežne odhadujeme na úrovni 71,5 mld. Eur – predstavuje úroveň 52,1 %, čiže podiel dlhu na HDP vo výške 52,1. Konsolidovaný dlh sa oproti roku 2011 zvýšil o 7 333 mil. eur a jeho pomer k HDP je teda vo výške predbežne 8,8 % HDP. Zvýšený pomer u dlhu k HDP bol spôsobený rastom dlhu o 24,5 % pri raste HDP v bežných cenách o 3,4 %. Rozhodujúcu časť, až 97 % dlhu verejnej správy tvorí dlh, ktorého nositeľom sú štátne rozpočtové organizácie a ktorý je v správe rezortu financií. Ten dosiahol ku konca roka 2012 menovitú hodnotu 36, vyše 36 mld. eur a medziročne sa zvýšil o 7 395 mil. eur, teda o 20,7 %. Hlavnou príčinou zvýšenia dlhu bol schodok štátneho rozpočtu, predzásobenie sa na finančných trhoch z dôvodu doplnenia finančných rezerv slúžiacich pre účely riadenia likvidity a zvýšenia podielu Slovenska na záväzkoch Európskeho finančného stabilizačného nástroja, tzv. EFSF alebo dočasného eurovalu. Pri porovnaní predbežných výsledkov Slovenska a ostatných krajín Európskej únie a eurozóny možno na základe výsledkov Eurostatu konštatovať nasledovné. V rámci Európskej únie dosiahlo 8 krajín vyšší deficit a 17 krajín vyšší dlh ako Slovensko, čiže ak by sme hovorili o nejakom rebríčku, tak Slovensko je na 9. mieste s deficitom a na 18. mieste s dlhom. V rámci eurozóny dosiahlo 6 krajín vyšší deficit a 14 krajín vyšší dlh ako Slovensko, čiže 7. miesto v rámci eurozóny s deficitom a 15. miesto z hľadiska dlhu. Ešte mám povinnosť vás informovať o výsledkoch štátneho rozpočtu na hotovostnom princípe, kde príjmy štátneho rozpočtu roku 2012 dosiahli úroveň 11 833 mil. eur a výdavky 15 641 mil. eur, takže rozpočtové hospodárenie sa skončilo schodkom už spomínaných 3 811 mil. eur. Dosiahnuté príjmy štátneho rozpočtu boli nižšie, ako sa rozpočtovalo v pôvodne schválenom rozpočte, a to o 1 795 mil. eur a dokonca aj v upravenom rozpočte o 741 mil. eur nižšie. Výdavky štátneho rozpočtu boli tiež nižšie ako v schválenom rozpočte o 1 660 mil. eur a oproti upravenému rozpočtu o 779 mil. eur nižšie. Schodok štátneho rozpočtu vo výške 3 811 mil. eur je vo vzťahu k pôvodne schválenému rozpočtu vyšší o 135 mil. eur. Podmienky, kedy je možné schodok štátneho rozpočtu určený zákonom prekročiť, ustanovuje zákon o rozpočtových pravidlách, vo vzťahu k upravenému rozpočtu je však vykázaný schodok nižší o 38 mil. eur. Schodok štátneho rozpočtu za rok 2012 vykázaný na hotovostnom princípe bol krytý, ako, tak ako je to uvedené v zákone, finančnými prostriedkami získanými z predaja štátnych pokladničných poukážok v hodnote 1 316 mil. eur, z predaja štátnych dlhopisov v hodnote 1 286 mil. eur, finančnými zdrojmi zo Štátnej pokladnice v hodnote 909 mil. eur a finančnými zdrojmi z čerpania tranže vládneho úveru v hodnote 300 mil. eur. Odporúčam, aby Národná rada prijala uznesenie, ktorým schvaľuje návrh štátneho záverečného účtu Slovenskej republiky za rok 2012 a ktorým berie na vedomie spôsob krytia schodku štátneho rozpočtu na rok 2012. Ďakujem.