M. Fronc, minister školstva SR: (2005-05-13):
Návrh zákona vychádza z Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky, v ktorom sa uvádza, že zlepšenie v oblasti financovania vláda zabezpečí aktívnym vytváraním podmienok pre rozvoj viaczdrojového financovania vysokého školstva vrátane zavedenia príspevkov študentov na náklady spojené so štúdiom v jeho dennej aj externej forme. Cieľom predkladaného návrhu novely zákona je zabezpečenie prístupu ku kvalitnému vysokoškolskému vzdelávaniu každému, kto preukáže schopnosť študovať na vysokej škole bez ohľadu na okamžitú finančnú situáciu rodiny alebo samotného študenta v čase nástupu alebo počas trvania štúdia. Ďalej je to motivácia študentov k zodpovednému prístupu k štúdiu a vyvolaniu tlaku na zvýšenie kvality vysokoškolského vzdelávania. Ďalej je cieľom návrhu vytvorením príslušných legislatívnych podmienok, najmä posilnením platového postavenia mladých kvalifikovaných učiteľov vysokých škôl, dosiahnuť omladenie a stabilizáciu, kvalitu i kontinuitu kvalifikovaných učiteľov na vysokých školách a zrovnoprávnenie postavenia súkromných vysokých škôl, zrovnoprávnenie ich financovania. Návrh tohto zákona v čl. I upravuje predovšetkým poskytovanie pôžičiek študentom vysokých škôl z prostriedkov Pôžičkového fondu pre študentov na úhradu nákladov spojených s platením školného, pričom každý študent podľa návrhu zákona má zákonný nárok na takúto pôžičku vo výške aktuálneho školného. V čl. II sa upravujú predovšetkým ustanovenia o školnom za vysokoškolské štúdium a sociálna podpora študentov a sociálne služby spojené so štúdiom. Najrozsiahlejšiu časť tvoria ustanovenia o sociálnom štipendiu. Návrh prináša aj zrovnoprávnenie financovania súkromných vysokých škôl s tým, že dotácia súkromnej vysokej škole sa zníži o tú časť sumy získanej školným, ktorá prevyšuje trojnásobok základu, ktorá teda prevyšuje maximálne školné. Podobne, ako je zavedený register študentov vysokej školy, návrh obsahuje aj zavedenie registra vysokoškolských učiteľov. Časť zvyšná v čl. II je tvorená návrhmi ustanovení legislatívnotechnického charakteru, ktoré nadväzujú najmä na zákon č. 528/2003 Z. z., t. j. novelu vysokoškolského zákona, a ktoré upravujú niektoré číselné odkazy. Návrh v čl. III novelizuje zákon č. 200/1997 Z. z. o Študentskom pôžičkovom fonde v podmienkach pre priznanie pôžičky, ide o to, aby študenti mohli dostávať pôžičky aj na životné náklady. V čl. IV novelizuje zákon č. 553/2003 Z. z. o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Návrh oproti súčasnému stavu prináša viaceré zmeny v študentských pôžičkách zavedením nárokovateľných pôžičiek na úhradu školného so zvýhodneným  úrokom a splátkami. Predpoklad je, že takéto pôžičky budú úročené obdobne, ako je úročenie, keď si požičiava štát. Splátky v tomto prípade by sa pohybovali podľa toho, či to bude na báze splácania desať alebo pätnásť rokov, okolo 400 až 600 až 700 korún. Návrh takisto umožňuje prevziať celý dlh alebo jeho časť štátom pre určené skupiny dlžníkov, a to najmä tých, ktorí vykonávajú prácu vo verejnom záujme. Umožňuje v prípade dosiahnutia zákonom stanovenej hranice príjmu dlžníka nulové splátky. Inými slovami, pokiaľ by sa absolvent vysokej školy celý život pohyboval, čo sa týka príjmu, na úrovni životného minima, tak túto svoju pôžičku nikdy nemusí splatiť a de facto jeho dlh preberie štát. Ďalej, návrh vytvára priestor na spolupodieľanie sa študentov na nákladoch na štúdium prostredníctvom úhrady školného. Ročnú výšku školného v akademickom roku 2005/2006 a v akademickom roku 2006/2007 možno určiť v rozpätí od nuly po trojnásobok základu. V záujme ochrany študentov pred prípadným neúmerným zvýšením školného od akademického roku 2007/2008 sa školné, ktoré v akademických rokoch 2005/2006 a 2006/2007 nedosahuje výšku 50 % základu, zvyšuje na hodnotu 50 % základu, a to až do vyčerpanie štandardnej dĺžky štúdia. Návrh prináša ochranné opatrenia proti neúmernému zvyšovaniu školného prijatým študentom. Napr. študentom študijných odborov zriadených podľa predchádzajúcich predpisov sa výška školného určená na začiatku akademického roka 2005/2006 vyjadrená v násobku základu nemení počas celého obdobia štúdia príslušného študijného odboru, teda podľa celého štúdia v dĺžke danej štandardnou dĺžkou stanovenou. Súčasný návrh oproti predošlému významne posilňuje sociálny charakter, a to tým, že najmenej 35 % príjmov zo školného má použiť vysoká škola prostredníctvom štipendijného fondu verejnej vysokej školy na štipendiá, v prvom rade motivačné štipendiá alebo pôžičky. Rád by som uviedol v tejto chvíli aj príklad, aby bolo zrejmé, akým spôsobom sa dajú využiť tieto prostriedky. Ak by určila škola, ktorá má 1 000 študentov, ročné školné 12 000 korún, tak to znamená, že 35 % je 4,2 mil. korún, ktoré by išli, povedzme, len na prospechové štipendiá. Ak by sme zobrali, že 10 % študentov by poberalo prospechové štipendium, tak to znamená, že mesačne by bolo vyplácané vo výške 4 200 korún, ročne teda 42 000. Títo dobrí študenti 12 000 zaplatia za rok a 42 000 dostanú na motivačných prospechových štipendiách. Rozdiel v ich prospech v tomto prípade činí 30 000. Chcem ukázať na tomto príklade, že študenti, ktorí budú dobre študovať a budú aj zo stredných vrstiev, sa ocitnú v situácii, že ich finančné prostriedky budú v kladných číslach. Rozdiel, opakujem, by činil v tomto prípade 30 000 korún, nehovoriac o tom, že zo zvyšnej čiastky vysoká škola tieto prostriedky môže a má použiť na zlepšenie kvality zabezpečenia vyučovacieho procesu. Mohla by za tieto prostriedky napr. kúpiť 8 000 kvalitných titulov do knižnice alebo by mohla nakúpiť výpočtovú techniku. Návrh umožňuje zo zachovaného systému existujúceho Študentského pôžičkového fondu poskytovanie pôžičiek na úhradu nákladov spojených so štúdiom, napr. na životné náklady, a to evidentne najmä študentom z rodín s nízkymi príjmami, zdravotne postihnutým študentom, upravuje systém sociálnej podpory študentov a sociálnych služieb spojených so štúdiom. Osobitne novým spôsobom upravuje systém sociálnych štipendií. Návrh oproti súčasnému stavu podstatne zvyšuje sociálne štipendium. Môže dosiahnuť pri súčasnom životnom minime výšku až 6 870 korún. Znamená to, že pokiaľ by išlo o študenta, ktorého príjem rodiny je na úrovni životného minima, a študenta, ktorý študuje mimo svojho trvalého bydliska, tak môže dosiahnuť až takúto výšku sociálneho štipendia oproti dnešnému maximálnemu sociálnemu štipendiu 2 000 korún. Pri určovaní výšky sociálnych štipendií sú zvýhodnení najmä dochádzajúci študenti. Návrh ďalej prináša zvýšenie kompetencií študentských častí akademických senátov verejných vysokých škôl a akademických senátov fakúlt, kompetencie študentských častí akademických senátov verejných vysokých škôl a fakúlt, ktoré majú „právo veta“ pri schvaľovaní použitia finančných prostriedkov zo školného v súvislosti so schvaľovaním návrhu rozpočtu verejnej vysokej školy, resp. jej fakulty. Posilnenie sledovania kvality jednotlivých vzdelávacích činností vysokej školy sa upravuje oprávnením Akreditačnej komisie vysielať odborníka, ktorý má právo zúčastňovať sa takýchto vzdelávacích činností vrátane štátnych skúšok a má oprávnenie sa zúčastniť aj na ich neverejnej časti, teda časti, keď sa prerokúva výsledok skúšky a hlasuje sa o ňom. Návrh zákona prešiel štandardným legislatívnym procesom, medzirezortným pripomienkovým konaním. Rokovalo sa o ňom s orgánmi reprezentácie vysokých škôl aj s verejnosťou. Bol prerokovaní v Legislatívnej rade a následne po zapracovaní pripomienok vo vláde, ktorá ho schválila a na základe toho predložila. A ja tu ho odôvodňujem Je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a ostatnými právnymi predpismi Slovenskej republiky. Nie je v rozpore so žiadnymi medzinárodnými záväzkami Slovenskej republiky. Vážený pán predseda, vážené panie poslankyne, páni poslanci, dovoľujem si vás požiadať, aby ste predložený návrh zákona schválili a postúpili do ďalšieho čítania. Ďakujem.