V. Veteška, podpredseda NR SR: (2005-03-17):
Pán poslanec Blajsko, máte slovo. A. Blajsko, poslanec: Vážený pán predsedajúci, pani poslankyne, páni poslanci, vážený pán minister, dovoľte mi na úvod malý exkurz, ako sa čo udialo od času zaistenia štatutárov Prvej garantovanej. Február 2004. Orgány činné v trestnom konaní obvinili dvoch štatutárnych zástupcov spoločnosti z neoprávneného podnikania, legalizácie príjmov z trestnej činnosti a podvodu. V súvislosti s obvinením týchto osôb polícia zablokovala nakladanie s majetkom spoločnosti, ako aj peniaze na účtoch spoločnosti, čím sa chod spoločnosti úplne paralyzoval. Polícia taktiež zablokovala finančné prostriedky na účtoch spoločnosti, napríklad Novácke chemické závody, a. s., ktoré boli v stopercentnom vlastníctve Prvej garantovanej. Pre päť najväčších bánk, ktoré poskytli úvery Nováckym chemickým závodom, to bol signál, že môže dôjsť k sťaženiu vymožiteľnosti ich úverov. Na základe intenzívnej komunikácie Nováckych chemických závodov s políciou došlo k odblokovaniu účtov. Tento krok však banky neuspokojil a okamžite si stiahli z účtov Nováckych chemických závodov voľný cash flow vo výške približne 200 mil. Sk. Tento krok bánk, podmienený postupom policajných orgánov, výrazným spôsobom ochromil chod Nováckych chemických závodov. Všetky banky vyhlásili predčasnú splatnosť úverov, čo nebolo reálne splatiť a splniť a vytvorilo platformu na vyhlásenie konkurzu na Novácke chemické závody. Predstavenstvo Nováckych chemických závodov začalo na pôde ministerstva hospodárstva rokovať s financujúcimi bankami a stredoslovenskou energetikou. Výsledkom rokovaní bolo podpísanie spoločného memoranda, ktorého cieľom bolo stabilizovať vzniknutú situáciu v Nováckych chemických závodoch. Podmienkou bánk bolo založenie všetkých akcií Nováckych chemických závodov, ktoré boli vo vlastníctve Prvej garantovanej v prospech bánk. Ďalej banky žiadali zvolať mimoriadne valné zhromaždenie Nováckych chemických závodov s cieľom zmeniť orgány spoločnosti, dosadiť do nich osoby, ktorých úlohou mala byť reštrukturalizácia podniku. Akcionári s tým však nesúhlasili, pretože návrh poradenských zmlúv, resp. odmena za poradenstvo bola taká vysoká, pripomínajúca tunelovanie, len za právne služby bola navrhovaná odmena vo výške 20 mil. Sk za rok. Keďže nedošlo medzi akcionármi a bankami k dohode, banky sa rozhodli odpredať založené akcie v septembri 2004. Vyhlásili súťaž na kúpu približne 62 % založených akcií. Výkon záložného práva na akcie realizovala OTP Banka, ktorá vyhodnotila ako jednu z najlepších ponúk ponuku spoločnosti Penta Group. V novembri 2004 sa zrealizoval predaj časti založených akcií, konkrétne 300-tisíc kusov, čo predstavuje 18,8 % základného imania. Ostávajúca časť založených akcií nebola dosiaľ zrealizovaná, pretože tieto akcie sú blokované Generálnou prokuratúrou Slovenskej republiky. Spoločnosť Prvá garantovaná sa proti uvedenému predaju bránila a aj bráni, pretože považuje záložné zmluvy za neplatné, a súčasne požiadala aj Generálnu prokuratúru Slovenskej republiky, aby predmetné akcie nechala zablokované. Predaj akcií prostredníctvom OTP Banky sa zrealizovali, počúvajte, za cenu 130 Sk jedna akcia, čo je vysoko podhodnotená cena za akciu. Pretože vychádzajúc z vlastného imania spoločnosti Nováckych chemických závodov k 30. 6. 2004 toto predstavuje sumu 1 514 205-tisíc Sk, a teda na jednu akciu pripadá reálna hodnota vo výške 949 Sk. Celý predaj 62 % akcií by sa mal zrealizovať za cenu 130 mil. Sk. Tu prichádza do úvahy otázka, prečo banky zrealizovali predaj za takú cenu, ktorá pokryje len približne jednu pätinu ich pohľadávok? Iný prípad. Spoločnosť Jasná Nízke Tatry mala mať podobný osud. Jasná čerpala úverové prostriedky od UniBanky v hodnote približne 200 mil. Sk. Tieto prostriedky boli použité na výstavbu novej šesťsedačkovej lanovky a na modernizáciu strediska. Jasná platila všetky splátky riadne a včas. Plnila si všetky záväzky vyplývajúce z úverovej zmluvy, no napriek tomu ju predstavitelia UniBanky vyzvali, aby jej majoritný akcionár, teda spoločnosť Prvá garantovaná založila všetky akcie v prospech tohto úveru. Tento krok odôvodňovali neistotou v osobe akcionára. Predstavenstvo ponúklo banke, že ak majú nejaké obavy, spoločnosť je oprávnená dozaložiť úver ďalším nehnuteľným majetkom. To pracovníci banky odmietli a trvali výlučne na založení všetkých akcií. Chcem však upozorniť, že predmetný úver bol zabezpečovaný záložným právom k hotelom Tri studničky, ktorého hodnota v tom čase bola približne 220 mil. Sk, a hotelom Grand. Oba hotely vysoko presahujú svojou trhovou hodnotou výšku pohľadávky banky. Pre informáciu zahraničný záujemca v decembri 2003 ponúkal za Grand 8 mil. USD. Vzhľadom na to, že spoločnosť Prvá garantovaná odmietla podpísať, resp. uzatvoriť záložné zmluvy na akcie Jasnej, banka predčasne vypovedala úverový vzťah a požiadala o vyplatenie celého úveru. Svoje konanie odôvodnila tým, že sa zmenili pomery v spoločnosti oproti času, keď poskytla úver. Tento krok zo strany banky bol účelový a v rozpore s úverovou zmluvou. Jasná preto podala žalobu o neplatnosť vypovedania úverového vzťahu a súčasne požiadala o vydanie predbežného opatrenia s cieľom zamedziť vymáhať akýmkoľvek spôsobom pohľadávku banky. Súd žiadosti o vydanie predbežného opatrenia vyhovel a v súčasnosti nie je možné pohľadávku z úveru vymáhať, a to až do času, kým nebude rozhodnuté, či banka postupovala v súlade s platnými predpismi a úverovou zmluvou pri predčasnom ukončení úverového vzťahu. V júli 2004 však banka túto pohľadávku previedla s výrazným skontom na spoločnosti Syntek, s. r. o., hoci máme vedomosť, že bol záujem túto pohľadávku kúpiť aj v plnej hodnote, resp. za viac, ako bola jej nominálna hodnota. Spoločnosť Syntek, s. r. o., ide o spoločnosť, ktorá má základné imanie 200-tisíc Sk a bola založená v januári 2004. Dávam tam tri otázniky. Máme vedomosť, že spoločnosť Syntek aj napriek vydanému predbežnému opatreniu dosiahla vydanie poverenia k exekúcii majetku. Na základe rýchleho zásahu zastaviť toto pokračovanie hrozba exekúcie trvá naďalej. Ďalší príklad. Spoločnosť Prvá garantovaná prostredníctvom svojej dcérskej spoločnosti MMBM, s. r. o., vlastní 63 % akcií Štúdia Koliba, a. s. Štúdio Koliba je od roku 2000 v konkurze. Spoločnosť Prvá garantovaná, a. s., v spolupráci s predstavenstvom Štúdia Koliba požiadali konkurzný súd o nútené vyrovnanie z dôvodu, aby Koliba mohla naďalej pokračovať vo svojej činnosti. Spoločnosť Prvá garantovaná sa zaviazala, že v prípade schválenia núteného vyrovnania bude robiť garanta vo vzťahu ku konkurzným veriteľom. Vzhľadom na to, že Prvá garantovaná nie je v súčasnosti z vyššie uvedených dôvodov schopná plniť funkciu garanta, možno predpokladať, že nútené vyrovnanie nebude schválené, a teda správca konkurznej podstaty predá majetok Koliba a investícia Prvej garantovanej bude zmarená. K predmetnému materiálu, teda k správe, ktorú predložila vláda, mám niekoľko poznámok. V prvom odseku uvedenej správy mám túto výhradu: Obvinení sú už viac ako jeden rok vo väzbe. Má polícia už nejaké konkrétne dôkazy o trestnej činnosti týchto osôb? Pretože samotné obvinenie bolo podľa mojich indícií svojím spôsobom nie na moc presvedčivých argumentoch. Je pravda, že v rámci tohto konania verejnosť nemôže poznať skutkovú podstatu veci, ale o to mi ani celkom tak nejde, lebo tu si myslím, že orgány činné v trestnom konaní, to je ich zodpovednosť, mňa skôr zaujímajú rýdzo len dosahy na drobného, teda ten problém dosahu na drobného akcionára. V druhom odseku v súvislosti s postupom orgánov činných v trestnom konaní počas prípravného konania je možné uplatniť určité inštitúty Trestného poriadku zamerané na zistenie nároku poškodených a na zistenie vecí dôležitých pre trestné konanie. Ide predovšetkým, a je tu v rámci Trestného poriadku vymenovaných veľa paragrafov, na to chcem reagovať. Tieto inštitúty je možné použiť iba v súvislosti len s obvinenými. Obvinení sú fyzické osoby, ale polícia zablokovala majetok právnickej osoby Prvá garantovaná, a. s., ktorá má viac ako 36-tisíc akcionárov a už rok nemôže konať. Nemôže konať v záujme ochrany tohto majetku, lebo – chcem to povedať dôrazne – som presvedčený, že z celkového imania majetku, ktorý vyplýva z auditu, ktorý podliehal, myslím, že pravidlám V 4, bol ocenený na 7,5 mld., v súčasnosti, myslím si, možno nemá ani 2 mld. A tu chcem poukázať na to, že drobní akcionári, predikujem, prišli o svoje peniaze už v tejto chvíli. V ďalšom odseku sa hovorí: „V počiatočnej fáze vyšetrovania boli zo strany prokuratúry zaistené účty v bankách podľa § 79c Trestného poriadku v potrebnom rozsahu. Taktiež zo strany prokuratúry boli zaistené zaknihované cenné papiere“ a tak ďalej. Môj názor: Účty v bankách sú blokované dodnes a taktiež nie je možné voľne nakladať s akciami, ktoré sú vo vlastníctve Prvá garantovaná, a. s. Je však zarážajúce, keď generálny prokurátor odblokoval iba akcie Nováckych chemických závodov, ktoré mali byť predané spoločnosti Penta v súvislosti s tendrom, ktorý realizovalo konzorcium financujúcich bánk, mám na mysli VÚB, UniBanka, Istrobanka a Komerčná banka. V ďalšom odseku sa hovorí, že všetci akcionári tak môžu naďalej vykonávať riadne svoje akcionárske práva, ale v spoločnostiach, v ktorých má Prvá garantovaná, a. s., majoritné zastúpenie, nemôže dôjsť k žiadnej zmene bez schválenia zmeny valným zhromaždením spoločnosti. K tomuto toľko: Je pravda, že obvinení sú tiež akcionári a tí môžu vykonávať svoje práva prostredníctvom splnomocnenej osoby, to je v poriadku. Ale polícia ešte pred rokom vyhlasovala, že chce chrániť majetok 36-tisíc akcionárov, z toho sú obvinení len dvaja. Tvrdenie, že všetci akcionári môžu vykonávať svoje práva, je v poriadku, ale čo sú práva akcionárov? Vymenujem: zúčastniť sa valného zhromaždenia, hlasovať na ňom, právo na výplatu dividend, byť volený do orgánov a podobne. Polícia však tvrdí, že ochraňuje majetok akcionárov, a preto ho blokovala. To bola však veľká chyba podľa môjho názoru, lebo spoločnosť zostala paralyzovaná a nebola schopná vykonávať žiadnu činnosť. Navyše tento krok vyvolal v dcérskych spoločnostiach, ako sú Novácke chemické závody, Jasná Nízke Tatry, taký stav, že financujúce banky požiadali o predčasné splatenie úverov. Keďže žiadna spoločnosť nie je schopná, ak čerpá úver, tento ihneď splatiť, začali v prípade, ako aj v prípade Nováckych chemických závodov banky uplatňovať záložné práva a tak akcionári k dnešnému dňu prišli o približne 28 % akcií v Nováckych chemických závodoch. Cena za predaj týchto akcií bola vysoko podhodnotená, ako som vám už skôr uviedol. Taktiež to mala byť ochrana majetku akcionárov? – znie moja otázka. V ďalšom odseku sa v správe hovorí: „Polícia začala po vznesení obvinenia ďalšie dve trestné stíhania, a to vo veci ochrany majetku akcionárov Prvej garantovanej, a. s., prostredníctvom inštitútov Trestného poriadku, je neustále monitorovaná situácia okolo Prvej garantovanej, a. s. Akcionárom Prvej garantovanej, a. s., je vychádzané v ústrety aj tým spôsobom, že prostredníctvom odpovedí na ich listy sú poučovaní, ako a kde si majú možnosť uplatniť nárok na náhradu škody v tom prípade, ak majú pocit, že boli poškodení či už konaním, ktoré by zakladalo trestnú zodpovednosť, prípadne akýmkoľvek iným konaním. Záverom však treba konštatovať, že ide o hrubý zásah podľa môjho názoru štátnej moci do súkromného vlastníctva. Veď tá spoločnosť má svojich akcionárov, ktorí môžu na valnom zhromaždení meniť orgány, kontrolovať chod spoločnosti. Zásah polície do činnosti spoločnosti má podľa môjho názoru nevyčísliteľné dôsledky. Hodnota majetku akcionárov týchto zásahov je devalvovaná podľa môjho názoru, lebo nemám relevantné čísla, k tým sa ja nedostanem, prinajmenšom 50 %. Kriminalizácia spoločnosti má za následok nedôveru voči bankám, obchodným partnerom a serióznym investorom a z tohto dôvodu dáva veľké možnosti rôznym špekulantom, ako prísť k veľkému majetku za malé peniaze. Ja som uviedol jeden príklad predaja akcií Nováckych chemických závodov. Trochu mi to pripomína Yukos, kde štátu vládnej moci nevyhovovala takáto spoločnosť, prepáčte mi, za možno tvrdé slová, ale som tiež jeden z drobných akcionárov tejto spoločnosti, ktorá dodržiava zákon. Pokiaľ ide o trestnoprávnu zodpovednosť štatutárov tejto inštitúcie, do toho sa nebudem vyjadrovať, to je ozaj otázkou orgánov činných v trestnom konaní. Ale keďže som žiadal od vlády na základe uznesenia, ktoré som navrhoval, ako sú chránení drobní akcionári, sami uznáte, kolegyne, kolegovia, že drobní akcionári v tomto prípade prídu o svoje peniaze možno nedokonalosťou, možno nedobrou angažovanosťou ochrany týchto drobných akcionárov. Ďakujem vám za pozornosť. (Potlesk.)