E. Kukan, minister zahraničných vecí SR: (2003-09-17):
Európa a Európska únia s 25 členmi bude iná. Veríme, že bude lepšia a silnejšia. Silná Európa znamená aj silnejšie Slovensko. Potrebu reformy definovali jej lídri v Laekene. Predsavzali si, že Európska únia bude prehľadnejšia, jednoduchšia a bližšia k občanovi. Bola to výzva a záväzok zároveň, s ktorými pracovali účastníci Konventu o budúcnosti Európy. Rokovania Konventu, na ktorých sa zúčastňovali aktívne aj zástupcovia Slovenska, majú veľkú zásluhu na tom, že pripravili návrh dokumentu, ktorý je dobrým základom pre rokovania medzivládnej konferencie a východiskom pre dosiahnutie konečnej dohody. Som presvedčený, že je potrebné ešte raz oceniť prácu zástupcov Národnej rady Slovenskej republiky, či už z radov koalície alebo opozície, ako aj predstaviteľov vlády, ktorí patrili k aktívnym účastníkom diskusie v rámci Konventu. A možno povedať, že aj oni majú zásluhu na tomto predkladanom návrhu. Konvent teda skončil svoju činnosť a my stojíme na prahu medzivládnej konferencie. Návrh ústavnej zmluvy zjednodušuje nástroje a postupy rozhodovania v únii. Vytvára priestor pre jej lepšiu súdržnosť. Vytvára z Európskej únie kompaktnejší a transparentnejší celok. Zakladá predpoklady pre jednotné vystupovanie Európy vo svete. Európa túto jednotu potrebuje. Jej história nám ponúka nepreberné množstvo skúseností, keď malé národy trpeli pod zvoľou veľkých, keď šarvátky a konflikty brzdili vývoj tohto kontinentu či jeho časti na niekoľko desaťročí. Jasným príkladom toho je aj 20. storočie. Ešte nikdy sme naplno nepreverili potenciál zjednotenej Európy a jej konkurencieschopnosť vo svete. Ústavná zmluva vytvára zrejme historicky najužšiu formu spolupráce medzi národnými štátmi. Zároveň im však ponecháva dostatok priestoru na správu vecí. Táto spolupráca potrebuje odvahu a otvorenú myseľ, schopnú kompromisov. Robert Schuman svojho času povedal: „Čakanie na dokonalosť je úbohým ospravedlnením nečinnosti.“ Podľa nášho hodnotenia návrh ústavnej zmluvy neprináša zásadné zmeny v miere a rozsahu integrácie Európskej únie, ale lepšie odráža ich súčasný stav. Prináša moderné definície spolupráce národných štátov a orgánov únie. Aj naši predstavitelia v Konvente trvali striktne na tom, aby sa existencia únie odvíjala od primárnej suverenity národných štátov. V týchto názoroch sme neboli osamotení. Vláda Slovenskej republiky pri príprave stanovísk k jednotlivým bodom pokračuje v politike, ktorú realizovali jej zástupcovia v Konvente. Základné idey a princípy Európskej únie sú zhrnuté na pomerne malom priestore v I. a IV. časti návrhu ústavnej zmluvy. II. časť tvorí Charta základných práv Európskej únie a III. časť definuje hlavné v politike Európskej únie. Bližšiu charakteristiku návrhu ústavnej zmluvy vám predkladáme v materiáli, ktorý vypracovalo ministerstvo zahraničných vecí. Dovoľte mi preto, aby som sa zameral na niektoré zásadné otázky a východiská týkajúce sa návrhu ústavnej zmluvy, ktoré vyvolali a vyvolávajú záujem váš a, prirodzene, aj záujem širokej verejnosti. Ústavná zmluva bude prvou normou Európskej únie, teda s výnimkou prístupovej zmluvy, na tvorbe ktorej sa podieľame, hoci nie sme ešte plnoprávnym členom únie. Toto postavenie nám umožnilo aktívne zasahovať do tvorby textu návrhu počas rokovaní Konventu. Počas medzivládnej konferencie nám umožní sa vyjadriť k otázkam, o ktorých bude konferencia rokovať. Vychádzajúc z textu návrhu, ako aj z predstáv predsedníctva sme definovali základné prvky návrhu ústavnej zmluvy, ktoré chceme na rokovaniach medzivládnej konferencie prioritne otvoriť alebo ku ktorým by sme sa chceli vyjadriť. Predkladám vám teda návrh stanoviska Slovenskej republiky k mimoriadne dôležitému dokumentu, návrh ústavnej zmluvy, dôležitému, ako som povedal, nielen preto, že ide o prvú normu Európskej únie, na príprave ktorej sa plnohodnotne podieľame, ale najmä preto, že po jej schválení pôjde o základnú normu, ktorá bude určovať budúcu podobu európskej integrácie. Na medzivládnej konferencii chceme presadzovať nasledujúce 4 priority. Po prvé, je to zloženie Európskej komisie. Slovenská republika má záujem na zachovaní silnej Komisie v inštitucionálnom trojuholníku Komisia – Rada – Parlament. Princíp dvoch kategórií... (Ruch v sále.)