P. Farkas, poslanec: (2003-11-07):
Závery rokovaní výborov. Správu prerokovali všetky výbory, ktorým bola pridelená. Výbor pre financie, rozpočet a menu uznesením č. 220 zo dňa 21. októbra 2003, výbor pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie uznesením č. 194 zo dňa 21. októbra 2003, Výbor Národnej rady Slovenskej republiky pre pôdohospodárstvo uznesením č. 114 zo dňa 14. októbra 2003. Výbor pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie prerokoval predloženú správu o plnení štátneho rozpočtu za I. polrok 2003 a vzal ju na vedomie. Odporučil NR SR, aby predmetnú správu vzala na vedomie. Výbor pre pôdohospodárstvo. Vzal ju na vedomie a odporučil, aby predmetnú správu vzalo na vedomie aj plénum. Výbor pre financie, rozpočet a menu prerokoval predloženú správu o plnení štátneho rozpočtu za I. polrok 2003 a vzal ju na vedomie. Zároveň konštatoval výšku príjmov, výdavkov, ako aj schodku k danému dátumu. Ďakujem pekne. Súčasťou tejto spoločnej správy je, samozrejme, aj návrh uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky a v tomto návrhu uznesenia konštatujeme výšku príjmov, výdavkov a schodku tak v absolútnych, ako aj v relatívnych číslach a berieme na vedomie správu o plnení rozpočtu k danému dátumu. Ďakujem pekne. Nech sa páči, pani predsedajúca, otvorte rozpravu. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Ďakujem, pán poslanec, otváram rozpravu. Písomne nemám žiadnu prihlášku. Prosím, ak má niekto z prítomných poslancov záujem prihlásiť sa ústne do rozpravy. Uzatváram možnosť hlásiť sa do rozpravy. Vyhlasujem rozpravu za skončenú. Zároveň prerušujem rokovanie o tomto bode programu. Ďakujem pánovi ministrovi. Pán spravodajca môže zostať na svojom mieste. Pokračujeme Správou o menovom vývoji v Slovenskej republike za 1. polrok 2003 . Správu ste dostali ako tlač 403 a spoločnú správu výborov ako tlač 403a. Prosím guvernéra Národnej banky pána Mariána Juska, aby správu v snemovni odôvodnil. Nech sa páči, pán guvernér. M. Jusko, guvernér Národnej banky Slovenska: Ďakujem pekne. Vážená pani podpredsedníčka, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, dovoľte mi, aby som v stručnosti zhrnul hlavné charakteristiky ekonomického a menového vývoja v prvom polroku 2003, ktoré sú obsahom správy o menovom vývoji Slovenskej republiky za prvý polrok tohto roku predkladanej na rokovanie Národnej rady SR v súlade so zákonom č. 566/1992 Zb. o NBS v znení neskorších predpisov. Makroekonomický vývoj v prvom polroku 2003 bol do značnej miery ovplyvnený blížiacim sa vstupom Slovenska do Európskej únie tak z pohľadu realizácie politík nevyhnutne súvisiacich s týmto procesom, ako aj z pohľadu formovania očakávaní ekonomických subjektov. Medzi najvýznamnejšie kroky hospodárskej politiky, ktoré vyplývajú zo záväzkov Slovenska ako budúceho člena Európskej únie, patrila predovšetkým realizácia úprav regulovaných cien a naštartovanie procesu konsolidácie verejných financií. Cenový vývoj bol v prvom polroku determinovaný predovšetkým nákladovými faktormi bez výraznejších dopytových impulzov. Medziročná miera celkovej inflácia sa zvýšila z 3,4 percenta v decembri 2002 na 8,4 percenta v júni. Príspevok administratívnych úprav regulovaných cien a nepriamych daní k medziročnej miere inflácie predstavoval v júni viac ako 71 percent. Prostredníctvom sekundárnych nákladových efektov sa úpravy regulovaných cien premietli aj do vývoja jadrovej inflácie predovšetkým v sektore trhových služieb. Dynamika jadrovej inflácie zaznamenala nárast z 1,9 percenta v decembri 2002 na 3,1 percenta v júni. V dôsledku zvýšenia výdavkov v domácnosti na tovary s regulovanými cenami nedochádza v priebehu tohto roka k vytváraniu dopytových tlakov. To sa spolu s relatívne dynamickým rastom produktivity práce predstihujúcim rast reálnych miezd premietlo do zlepšenia štruktúry ekonomického rastu a konkurencieschopnosti Slovenskej ekonomiky. Kým v minulom roku predstavoval domáci dopyt a v rámci neho konečná spotreba významný prorastový faktor ekonomického rastu, v prvom polroku 2003 bol vplyv domáceho dopytu na rast HDP nulový. Prijaté opatrenia hospodárskej politiky v oblasti regulovaných cien a konsolidácie verejných financií sa tak premietli do spomalenia rastu konečnej spotreby domácností a verejnej správy. Práve dynamický rast týchto dvoch zložiek HDP v roku 2002 predovšetkým v dôsledku nevyváženého mzdového vývoja vo verejnom i súkromnom sektore vytvára riziko formovania nadmerných dopytových tlakov v ekonomike. Vývoj domáceho dopytu v prvom polroku 2003 bol ovplyvnený aj znížením investičného dopytu. V rámci štruktúry hrubého fixného kapitálu však došlo k rastu investícií do budov na bývanie, ale najmä stavieb predovšetkým infraštruktúrneho charakteru, čo by malo v budúcnosti predstavovať rozvojový impulz aj pre investície do strojov a technológií. Napriek stagnácii domáceho dopytu je Slovensko jednou z najrýchlejšie rastúcich ekonomík v regióne, keď v prvom polroku vzrástol reálny hrubý domáci produkt o 3,9 percenta. Aj keď ekonomiky väčšiny našich obchodných partnerov sa nachádzajú v období recesie, bol rast slovenského hospodárstva determinovaný výrazne zrýchlením dynamiky exportu tovarov a služieb. Tá sa aj pri relatívne vysokom raste dovozov, ktorý však súvisel predovšetkým s vyššou exportnou výkonnosťou, premietla do významného zlepšenia salda čistého exportu. Vysoká dynamika exportov a jej predstih pred rastom dovozov sa odrazili aj v poklese deficitu bežného účtu platobnej bilancie, ktorého podiel na HDP dosiahol v prvom polroku 1,3 percenta v porovnaní so 7,9 percentami v rovnakom období minulého roka. Napredovanie integračného procesu a realizácia potrebných opatrení zo strany hospodárskej politiky sa premietajú aj do očakávaní ekonomických subjektov, predovšetkým zahraničných. Na jednej strane je to rastúci záujem priamych zahraničných investorov o investície na Slovensku, ktorých význam je z pohľadu posilňovania konkurencieschopnosti našej ekonomiky a dobiehania ekonomickej úrovne vyspelých štátov kľúčový. Na druhej strane však integračný proces a jeho kredibilita motivuje aj záujem o špekulatívne investície za účelom využívania úrokového diferenciálu, ako aj realizácie prípadného kurzového zisku, vychádzajúceho z predpokladu apreciácie slovenskej koruny. Mierne posilňovanie domácej meny je prirodzeným sprievodným znakom ekonomickej konvergencie založenej na rýchlejšom raste produktivity práce v dobiehajúcej ekonomike. Nárazový príval krátkodobého kapitálu zameraný na kurzový zisk má však tendenciu výrazne vychýliť tempo apreciácie výmenného kurzu od rovnovážnej úrovne determinovanej ekonomickými fundamentmi. Vzhľadom na vznik takýchto neopodstatnených tlakov na zhodnocovanie slovenskej koruny v priebehu prvého polroka Národná banka Slovenska viackrát vstúpila na trh za účelom devízových intervencií a stabilizácie kurzového vývoja. V porovnaní s východiskom roka sa tak výmenný kurz slovenskej koruny voči euru významnejšie nezmenil. Na medziročnej úrovni však došlo k zhodnoteniu nominálneho výmenného kurzu koruny tak voči euru, ako aj americkému doláru. To sa spolu so zrýchlením cenového rastu premietlo do výraznejšieho medziročného zhodnotenia reálneho efektívneho výmenného kurzu. Ten sa na báze cien priemyselných výrobcov v júni medziročne zhodnotil o 17,6 percenta a na báze cien produktov priemyselnej výroby o 11,1 percenta. Menový a ekonomický vývoj v roku 2003 je v značnej miere determinovaný realizáciou úprav regulovaných cien a zvýšením spotrebných daní. Administratívne zásahy do cenovej hladiny ovplyvnili kúpyschopný dopyt domácností a vývoj konečnej spotreby v druhom štvrťroku 2003 výraznejšie v porovnaní s pôvodnými očakávaniami Národnej banky Slovenska. Pri pokračovaní stagnácie domáceho dopytu by mohlo v budúcom období dôjsť k spomaleniu tempa hospodárskeho rastu. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci. V relatívne krátkom období sa Slovenská republika stane členom Európskej únie. Podpísaním prístupovej zmluvy do Európskej únie vyplýva pre Slovensko záväzok vstupu do Hospodárskej a menovej únie (HMÚ, respektíve EMU). V tejto súvislosti Národná banka Slovenska v spolupráci s Ministerstvom financií Slovenskej republiky vypracovali materiál Stratégia prijatia eura v Slovenskej republike, ktorý bol prerokovaný vládou Slovenskej republiky. Na rokovaní vlády k tomuto materiálu bolo schválené spoločné vyhlásenie vlády SR a NBS k postupu pri vstupe Slovenskej republiky do eurozóny. Vláda Slovenskej republiky a Národná banka Slovenska konštatovali, že vstup do eurozóny by mal predstavovať významný impulz pre zdravý rast slovenskej ekonomiky, pričom výhody členstva prevýšia jeho nevýhody. Slovenská republika by preto mala zaviesť euro čo najskôr po tom, ako udržateľným spôsobom splní Maastrichtské kritériá. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, ďakujem za vašu pozornosť. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Ďakujem, pán guvernér. Prosím pána poslanca Pála Farkasa, predsedu výboru pre financie, rozpočet a menu, aby podal správu o výsledkoch prerokovania materiálu vo výboroch Národnej rady.