P. Hrušovský, podpredseda NR SR: (2001-12-14):
Nech sa páči, pani poslankyňa Kolláriková. M. Kolláriková, poslankyňa: Vážený pán predsedajúci, vážené kolegyne, kolegovia, vážený pán minister. Ministerstvo spravodlivosti pripravilo návrh zákona, v ktorom okrem iného je zapracované zrušenie Komory komerčných právnikov formou zlúčenia tejto komory so Slovenskou advokátskou komorou. Pán minister Čarnogurský toto zlúčenie označuje ako výhodu pre komerčných právnikov, ktorí sa bez advokátskych skúšok stanú advokátmi. Advokátske skúšky už nebudú musieť robiť, pretože zo zákona sa stanú advokátmi. Je skutočne na počudovanie, že zrazu odbornosť v trestnej oblasti sa nemusí preukazovať advokátskymi skúškami. Stačí len vymenovanie zo zákona. V dôvodovej správe vládneho návrhu zákona č. 132/1990 Zb. o advokácii sa zdôvodňuje potreba takejto novely, ktorá obsahuje i zlúčenie Komory komerčných právnikov Slovenskej republiky so Slovenskou advokátskou komorou v súvislosti s prístupovým procesom Slovenskej republiky k Európskym spoločenstvám s postupnou implementáciou smerníc Rady európskeho súdnictva v oblasti služieb právnej pomoci. Vážení, musím upozorniť, že existencia dvoch komôr, a to Komory komerčných právnikov a Slovenskej advokátskej komory nie je v rozpore s právnymi normami Európskej únie. Argumentáciu ministerstva spravodlivosti, ktorá sa opiera o tvrdenie, že jestvovanie dvoch komôr, to je Komory komerčných právnikov a Slovenskej advokátskej komory nie je zlúčiteľné s právom Európskej únie a vytváralo by prekážku nášmu prijatiu do Európskej únie, jednoznačne odmietli kompetentné štátne orgány, a to inštitút pre aproximáciu práva Úradu vlády Slovenskej republiky, Legislatívna rada vlády Slovenskej republiky a ministerstvo zahraničných vecí. Legislatívna rada vlády je toho názoru, že pri výklade príslušnej smernice Rady Európy nemožno dospieť k záveru, že zlúčenie komôr je podmienkou aproximácie práva. Zlúčenie týchto dvoch komôr, týchto dvoch stavovských organizácii by malo byť predmetom ich dohody. Obdobné stanovisko má i ministerstvo zahraničných vecí. Ministerstvo zahraničných vecí dospelo k jednoznačnému záveru, že neexistuje žiadny právny dôvod na to, aby namietaná zákonodarná iniciatíva o advokácii bola argumentačne odvodzovaná od potreby aproximácie právneho poriadku Slovenskej republiky s právnym systémom Európskej únie. Akákoľvek zmena aktuálneho stavu inštitucionálnej úpravy profesijných združení právnikov vykonávajúcich súkromnú právnu prax v Slovenskej republike preto musí jednoznačne rešpektovať nielen právny poriadok Slovenskej republiky, ale v širšom kontexte aj demokratický princíp slobodnej voľby. Uvedený názor ministerstva spravodlivosti nemožno vyvodiť zo žiadneho predpisu komunitárneho práva. V rámci Európskej únie neexistuje nijaké nariadenie prikazujúce odbornú unifikáciu odborov advokáta a právneho poradcu alebo advokáta a iného právnika vykonávajúceho činnosť podobnú advokátskej činnosti. V Európe fungujú okrem advokátskeho odboru aj iné odbory napríklad vo Veľkej Británii, Severnom Írsku, Francúzsku, Belgicku, Dánsku, Fínsku, Nemecku, Taliansku, Nórsku, Škótsku, Španielsku, Švajčiarsku, Českej republike a Maďarsku. Rôzne právne organizácie jestvujúce v týchto menovaných štátoch sú členmi Európskeho spoločenstva podnikových právnikov, ktoré má okolo 12 000 právnikov asi v 5 000 podnikoch. I poľská samospráva právnych poradcov je členom tohto spoločenstva a na zozname čakateľov na prijatie sú odborové organizácie podnikových právnikov Bulharska, Estónska, Rumunska, Grécka, Švédska a tiež čakateľom je i Slovensko. A preto odvolávanie sa na európsku prax alebo smernice Rady Európy je chybné a môže byť výsledkom neznalosti textov smerníc, ktoré predsa schvaľujú jestvovanie rôznych druhov právnických odborov vyplývajúci zo širšieho pojmu, než je názor advokát. Poľsko nemalo žiadne ťažkosti s prijatím do samosprávy prijatých poradcov CCBE, lebo o dôležitosti rozhodujú iné vlastnosti, ktoré musia zodpovedať požiadavkám kritérií voľného povolania v Európe a sú to také kritériá ako ústavná samostatnosť a nezávislosť od štátu, mať vlastné zásady odborovej etiky, vlastné nezávislé súdnictvo, vlastnenie vyššieho právnického vzdelania. Preto nevidím nijaký dôvod na zlúčenie obidvoch stavovských komôr ani z hľadiska šetrenia finančných prostriedkov. Komora komerčných právnikov Slovenskej republiky ani pri svojom vzniku, ani počas svojho fungovania nemala nijaké nároky na finančné prostriedky štátu. Celú svoju činnosť financuje z príspevkov komerčných právnikov. Nevidím teda nijaký dôvod na zlúčenie týchto dvoch komôr. Ďakujem.