Dostál, Ondrej, poslanec NR SR (2016-12-06):
Vážený pán podpredseda vlády, vážený pán predseda Národnej rady, vážené kolegyne, kolegovia, opäť tu máme návrh na skrátené legislatívne konanie. Opäť sú ohrozené základné práva a slobody, aspoň teda tak tvrdí vláda a musím uznať, že na rozdiel od tých predchádzajúcich prípadov, v tejto konkrétnej situácii mám aj ja pochybnosti, či to tak naozaj nie je, pretože ak si elektronickú schránku aktivovalo iba niečo okolo 25 % právnických osôb zapísaných v Obchodnom registri, tak to naozaj môže byť problém a naozaj môžu byť ohrozené ich procesné práva. Čiže budem tento návrh kritizovať, ale moja kritika bude miernejšia ako obyčajne. Dokonca si myslím, že je možné, že sú naplnené aj ďalšie dôvody pre skrátené legislatívne konanie, a to síce, že štátu potenciálne hrozia značné hospodárske škody, ak to chápeme v širšom slova zmysle a do toho štátu zahrňujeme aj tie podnikateľské subjekty, ktoré by mohli byť poškodené na svojich procesných právach a utrpieť v dôsledku toho, že nemajú aktivovanú elektronickú schránku, hospodárske škody a prípadne by si tie škody vymáhali od štátu. To, čo ale vidím ako problém v návrhu na skrátené legislatívne konanie, je, že len v septembri sme nie skráteným legislatívnym konaním, ale normálnym konaním posúvali tú lehotu pre aktiváciu elektronických schránok. Robili sme to podľa môjho názoru aspoň zo začiatku ústavne sporným spôsobom, ktorý zaváňal retroaktivitou, potom sa našlo riešenie, ktoré bolo zrejme v poriadku, aj keď isté pochybnosti tam nepochybne ostali a teraz po troch mesiacoch máme tu znova, znova na stole návrh na ďalšie posunutie a ani to septembrové nebolo prvé, bolo, myslím, tretie celkovo, odkedy zaviedol štát povinnosť aktivovať elektronické schránky. Takže mne bola na začiatku sympatická tá snaha a to odvolávanie pána podpredsedu vlády, keď sa ujal tejto agendy, že už nebude ďalej posúvať termíny a teraz tá realita zrejme, zrejme ho presvedčila o tom, že asi sa to, asi sa to nedá, ale bolo by asi dobré, keby sme dostali nejaké vysvetlenie, že čo sa stalo, kto je za to zodpovedný, lebo tu nie sme, že sme neodhadli, čo sa udeje za dva roky, ale sme tu v situácii, že sme neodhadli, čo sa udeje v priebehu troch mesiacov. Prečo, keď sme to posunuli iba do 1. 1. 2017, tak teraz to ideme zase posúvať? A bolo by teda aj dobré povedať, že aké chyby sa tam stali, alebo čo nevyšlo z tých zámerov, kde sú príčiny toho. A ďalšia otázka je, že či to bude stačiť, či ten posun zase o pol roka je dostatočný, alebo si tým zavaríme na ďalšie skrátené legislatívne konanie, keď niekedy v máji alebo júni budúceho roku budeme zasa o pol roka posúvať ten termín. Nebolo by lepšie potom dať dlhšiu lehotu a posunúť termín povedzme aspoň o rok? Alebo, a toto už nie je otázka, to je rečnícka otázka, nebolo by lepšie najprv štátnu správu poriadne pripraviť na to, aby plnohodnotne dokázala elektronicky komunikovať s fyzickými aj právnickými osobami a potom nechať na fyzické aj právnické osoby, aby dobrovoľne nabehli na elektronické služby, ktoré budú aj pre nich výhodnejšie, pohodlnejšie a lacnejšie, rýchlejšie a až potom, prípadne, keď bude celý systém funkčný, zaviesť povinnosť komunikovať so štátnou správou výlučne elektronicky? Keďže to bola rečnícka otázka, tak na túto otázku odpoveď neočakávam, ale na tie predchádzajúce otázky by som rád nejakú odpoveď počul. Ďakujem za pozornosť.