A. Belousovová, podpredsedníčka NR SR: (2008-04-09):
Otváram rozpravu o tomto bode programu a pýtam sa, či sa hlási niekto do rozpravy. Do rozpravy sa nikto neprihlásil. Vyhlasujem rozpravu za skončenú. Zároveň prerušujem rokovanie o tomto bode programu. Ďalej budeme pokračovať bodmi 49 a 50, t. j. Správou o plnení úloh zahraničnej politiky Slovenskej republiky v roku 2007 . Správu vlády ste dostali ako tlač 562 a spoločnú správu výborov ako 562a. A keďže bolo odsúhlasené, že bude spoločná rozprava aj s ďalším bodom, ktorý je schválený v programe ako bod 50, t. j. Zameranie zahraničnej politiky Slovenskej republiky na rok 2008 , tento materiál ste dostali ako tlač 563 a spoločnú správu výborov ako tlač 563a. Prosím teraz ministra zahraničných vecí Slovenskej republiky pána Jána Kubiša, aby uviedol správu a takisto ďalší bod. Nech sa páči, pán minister, máte slovo. J. Kubiš, minister zahraničných vecí SR: Vážená pani predsedajúca, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, dovoľte mi, aby som uviedol každoročne vypracovaný materiál ministerstva zahraničných vecí Správa o plnení úloh zahraničnej politiky Slovenskej republiky v roku 2007 a takisto predstavil dokument Zameranie zahraničnej politiky Slovenskej republiky na rok 2008. Dokument alebo dokumenty vláda prerokovala bez pripomienok a schválila 5. marca 2008 a materiál správa o plnení poskytuje prehľad rozhodujúcich aktivít Slovenska z hľadiska zahraničnopolitických priorít a hodnotí jej pôsobenie v kontexte medzinárodných vzťahov v roku 2007. Poskytuje obraz o tom, ako sa plnili úlohy vyplývajúce z Programového vyhlásenia vlády SR a tiež úlohy stanovené v Zameraní zahraničnej politiky SR na rok 2007 a Zámery strednodobej stratégie zahraničnej politiky SR do roku 2015. Faktickou i hodnotovou bázou zahraničnej politiky Slovenskej republiky je členstvo v Európskej únii a NATO a na ich pôde Slovensko prispievalo k tvorbe spoločnej politiky i pozícií. Jedným z výrazných príkladov je príklad politík ohľadom Kosova. V súvislosti s predkladanou správou v prvom rade mi dovoľte konštatovať, že úlohy slovenskej zahraničnej politiky vytýčené na rok 2007 boli splnené, a dovolím si povedať, že boli splnené úspešne. Minulý rok priniesol upevnenie prestíže Slovenskej republiky, ktorá presvedčila, že dokáže obhájiť nielen svoje záujmy, svoj pozitívny obraz, že má vplyv na regionálny vývoj, ale že celkom jednoznačne a konzistentne pôsobí aj na prospech medzinárodného spoločenstva. Čo potvrdzuje takéto hodnotenie? Je to predovšetkým veľmi úspešné pôsobenie v Bezpečnostnej rade OSN, ale taktiež v Európskej únii a v NATO. Smelo môžem povedať, že máme viacero dôvodov byť hrdí na rok 2007 z hľadiska našej zahraničnej politiky. K vrcholom zahraničnej politiky v tomto roku nepopierateľne patrilo prvé historické volené členstvo SR v Bezpečnostnej rade OSN. Slovensko si za konzistentný a vyvážený prístup a za správne stanovenie prioritných tém vyslúžilo uznanie partnerov. Celkovo bolo ocenené, že nastavilo latku pôsobenia malej krajiny na poste nestáleho člena Bezpečnostnej rady. Kulminačným bodom členstva v Bezpečnostnej rade bol výkon predsedníctva vo februári 2007, počas ktorého sme presadili našu kľúčovú horizontálnu tému – reformu bezpečnostného sektora, ktorej centrálny význam pre OSN potvrdzuje aj správa generálneho tajomníka, ktorá na základe tejto našej iniciatívy bola vypracovaná, bola distribuovaná začiatkom tohto roku a teraz sa posudzuje v Bezpečnostnej rade a vo Valnom zhromaždení. Neboli to však len výsledky v medzinárodnom spoločenstve na globálnej úrovni, ale aj v regionálnom kontexte vysoko pozitívne hodnotím tiež pôsobenie Slovenska v predsedníckej pozícii V 4 v prvom polroku 2007. Po predchádzajúcom období pochybností a hľadania nového obsahu vyšehradskej spolupráce a nového raison d´ être sa Slovensku podarilo rozšíriť tie aktivity o témy ako Schengen, východná politika EÚ, vízový program, otázka Kosova a dosiahnuť aj atraktivitu V 4 navonok. Odštartoval sa dialóg s baltickou trojkou, s Rumunskom a Bulharskom, ale aj s Japonskom a naše predsedníctvo kulminovalo samitom V 4 za účasti nadchádzajúceho portugalského predsedníctva Európskej únie premiéra Socratesa a napomohlo aj stretnutiu premiérov Slovenska a Maďarska. Susedské vzťahy ako trvalú súčasť zahraničnopolitických priorít Slovenska systematicky udržiavame v pragmatickej podobe spolupráce v mnohých oblastiach. Naše vzťahy sú komplexné a ani voči Maďarsku nie je správne zužovať ich len na dve-tri niekedy otvorené alebo problematické otázky. Keďže aj tu sa nám darí posilňovať aj politický, aj parlamentný dialóg, vzájomnú spoluprácu, k čomu výrazne pomohli stretnutia premiérov obidvoch krajín, ktoré prijali spoločný dokument Common Past, Common Future. V minulom roku sa taktiež potvrdili nadštandardné vzťahy s celým radom ďalších susedov, v prvom rade s Českou republikou. Formou praktickej spolupráce, udržiavaním kontaktov sme podporovali tiež vzťahy s Ukrajinou vrátane prostredníctvom plnenia Akčného plánu spolupráce medzi EÚ a Ukrajinou. Historické udalosti sú produktom každodennej práce, jeho súčasťou sa stalo aj formulovanie a presadzovanie našich pozícií v štruktúrach Európskej únie a spoluvytváranie jej pozícií. V podmienkach členstva v Európskej únii do plnenia cieľov zahraničnej politiky SR priamo vstupujú všetky ministerstvá zapojené do činnosti štruktúr EÚ v rámci jednotlivých formácií Rady EÚ. Slovensko patrí ku krajinám, ktoré podporujú prehlbovanie vnútornej integrácie Európskej únie, úplnú integráciu v rámci pravidiel EÚ a zároveň rozširovanie Únie a jej priameho vplyvu vo svete. V debatách o inštitucionálnej reforme EÚ Slovensko trvalo zaujímalo postoje, ktoré stavali na už dosiahnutých dohodách a ktoré napokon viedli k podpisu Lisabonskej zmluvy 13. decembra minulého roku. Základná pozícia vlády Slovenska na medzivládnej konferencii zachovávala riešenie inštitucionálnej reformy EÚ, ako bolo schválené Národnou radou Slovenskej republiky v Ústave pre Európu. Správa o priebehu medzivládnej konferencie bola predmetom debaty v pléne Národnej rady a Národná rada ju 17. októbra vzala na vedomie väčšinou hlasov. Aj pri tejto príležitosti by som rád opätovne ocenil Konferenciu predsedov parlamentov členských štátov, ktorá sa za vedenia predsedu Národnej rady Slovenskej republiky uskutočnila v máji minulého roku v Bratislave a ktorá bola jedným z pozitívnych impulzov debát o úlohách a budúcom postavení Únie. Aj preto nás dnešná situácia okolo prijímania Lisabonskej zmluvy nectí. Rok 2007 taktiež znamenal historické rozšírenie Schengenského priestoru o 9 členských krajín EÚ vrátane Slovenska. Táto, aj keď v prvom rade technicko-bezpečnostná otázka obsahuje silný politický odkaz o dôveryhodnosti a zodpovednosti členskej krajiny. Má taktiež výrazný potenciál pre rozvoj občianskych, ale i ekonomických aktivít. V roku 2007 sa Slovensko ujalo vedenia vnútroúnijnej diskusie o využití a bezpečnosti jadrovej energie prostredníctvom Európskeho jadrového fóra. Získali sme prvé sídlo inštitúcie EÚ u nás, a to v téme s rastúcim významom v čase silnejúcich obáv z energetickej závislosti a nežiaducich klimatických zmien. Unikátom je aj to, že dve členské krajiny, v tomto prípade Slovensko a Česko, sa dohodli na spoločnom zdieľaní tejto inštitúcie. A s týmto modelom spolupráce sa snažíme pracovať aj ďalej a svedčí o tom aj zásadná dohoda Slovenska a Rakúska o tom, že sa budeme spoločne ako Viedeň a Bratislava uchádzať o sídlo Európskeho technologického inštitútu. O dobrom mene, ktoré si Slovensko a jeho diplomacia vybudovali medzi partnermi EÚ, svedčí aj to, že nás Portugalsko požiadalo, aby sme vykonávali v jeho mene predsedníctvo Európskej únie v Bielorusku. V komplikovaných vzťahoch Únie s týmto východoeurópskym štátom dokázalo Slovensko dôstojne a efektívne reprezentovať záujmy celej EÚ. Európske politiky sme sa usilovali využiť na zvýšenie konkurencieschopnosti Slovenska. Prioritou sa stal vstup do eurozóny. Zavedenie eura na Slovensku bude posledným krokom Slovenska na jeho ceste k úplnej integrácii do Európskej hospodárskej a menovej únie. V minulom roku sa ďalšie dve členské krajiny Holandsko a Luxembursko rozhodli zrušiť obmedzenia prístupu slovenských občanov na svoje pracovné trhy. NATO naďalej ostáva hlavným garantom euro-atlantickej bezpečnosti. Slovensko bolo v aliancii dôveryhodným partnerom a spojencom, ktorý si zodpovedne plní svoje povinnosti a angažovane pôsobí v rámci štruktúr a misií organizácie. Dôkazom toho bolo napríklad aj vysoko hodnotené pôsobenie Veľvyslanectva Slovenska v Kyjeve ako Kontaktného veľvyslanectva NATO na Ukrajine. USA predstavujú strategického partnera Slovenska. To sa prejavuje nielen v našej spolupráci prostredníctvom štruktúr NATO a bezpečnostnej politike vôbec, ale aj v dialógu, ktorý vedieme bilaterálne, ale aj v rámci Európskej únie s USA o globálnych výzvach či o spoločnom úsilí dosiahnuť začlenenie Slovenska do bezvízového režimu v záujme zrovnoprávnenia slovenských občanov. Ťažiskom aktivít Slovenska v oblasti zahraničnopolitickej a bezpečnostnej ostáva región západného Balkánu. V druhej polovici roku 2007 na žiadosť Portugalska zastupiteľský úrad v Minsku plnil úspešne náročnú úlohu miestneho predsedníctva, o čom som už hovoril. Ďalším úspechom slovenskej diplomacie je aj obsadenie postu vysokého predstaviteľa medzinárodného spoločenstva pre Bosnu a Hercegovinu slovenským diplomatom pánom Lajčákom. Našu osobitnú pozornosť si vyžiadala problematika Kosova, o ktorej sme mali možnosť na pôde Národnej rady viackrát diskutovať. Hoci podporujeme jednotu EÚ, Slovensko sa zatiaľ nepripojí k väčšine členov EÚ, ktorá uznala jednostranne vyhlásenú nezávislosť Kosova. Slovenská vláda bude svoje ďalšie kroky zvažovať v závislosti od vývoja v Kosove, v regióne a celkovej situácie okolo statusu Kosova a v tesnej koordinácii EÚ. Ale ešte raz potvrdzujem, Slovenská republika aj tu veľmi dôrazne počula hlas, ktorý zaznel z Národnej rady Slovenskej republiky, zobrala si ho ako svoje vodítko a v tomto duchu takisto koná. Znakom uvedomenia si zodpovednosti SR za pozitívny globálny vývoj vrátane boja proti chudobe, dodržania ľudských práv a ochrany životného prostredia bolo aj poskytovanie rozvojovej pomoci. Na skvalitnenie tohto procesu vznikla v minulom roku Slovenská agentúra pre medzinárodnú rozvojovú spoluprácu. V roku 2007 celkový objem rozvojovej pomoci dosiahol takmer 1,7 mld. korún, ale pri predpokladanom trende nárastu hrubého národného dôchodku je na splnenie záväzku v roku 2010 potrebné dosiahnuť objem vo výške viac ako 3,9 mld. korún. Znamená to, že hoci objem pomoci narastá, percentuálne k HDP stagnuje alebo sa dokonca znižuje. Preto vítame, že Národná rada Slovenskej republiky je pripravená podporiť navýšenie rozpočtu v tejto oblasti a MZV SR bude v záujme plnenia našich záväzkov tento cieľ aktívne sledovať v spolupráci s Ministerstvom financií Slovenska. Teší má, že vo výboroch Národnej rady bol pozitívne prijatý zámer ministerstva uskutočniť v procese prípravy zákona o zahraničnej službe politické konzultácie s poslaneckými klubmi. Tento dialóg bezpochyby pomôže pripraviť kvalitný zákon a v priebehu do leta sa sám chystám osloviť relevantné výbory a uskutočniť s nimi konzultácie. Vážená pani predsedajúca, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, na základe minuloročných výsledkov možno konštatovať, že Slovenská republika naďalej posilňuje svoje zahraničnopolitické postavenie, čo hodnotím ako náš spoločný výsledok. Rád oceňujem veľmi dobrú spoluprácu a veľmi aktívnu činnosť všetkých tých, ktorí vstupujú do oblasti medzinárodných vzťahov menom Slovenskej republiky. Stačí sa pozrieť na mimoriadnu aktivitu pána prezidenta, pána Gašparoviča, a jeho veľmi významné návštevy či už v zahraničí, alebo pri prijímaní zahraničných hostí na Slovensku, ktoré boli zamerané na našich prioritných partnerov a ktoré, dá sa povedať, vo všetkých týchto prípadoch nastoľujú úplne inú kvalitu vzťahov. Dostatočné je sa pozrieť na veľmi úspešnú návštevu holandskej kráľovnej u nás na Slovensku, ktorá vlastne povýšila týmto naše vzťahy s Holandskom na, dá sa povedať, tiež nadštandardnú úroveň, čo zas ďalej dokazujeme aj našou spoluprácou napríklad v Afganistane. Obdobne je to činnosť Národnej rady Slovenskej republiky, či už ide o konkrétnu stykovú činnosť, a to počínajúc z miesta predsedu a podpredsedov Národnej rady, ale takisto výborov. A chcem oceniť tiež veľmi dobrú spoluprácu pri koordinácii našich stanovísk, najmä pokiaľ ide o naše pozície v rámci Európskej únie, kde tento dialóg vlastne prebieha aj formálne, ale aj bezprostredne. Hodnotenie úloh zahraničnej politiky potvrdilo, že v medzinárodných vzťahoch sme schopní iniciovať vlastné témy, vytvárať pridanú hodnotu v medzinárodnej spolupráci a tiež presadzovať národné postoje v zásadných otázkach medzinárodných vzťahov. Obdobným spôsobom budeme vystupovať aj v našej činnosti a už vystupujeme vlastne v našej činnosti v tomto roku. Opäť materiál, ktorý ste dostali na stôl, je vlastne základným plánovacím dokumentom, ktorého cieľom je definovať tú krátkodobú víziu zahraničnej politiky na rok 2008. Jeho východiskom je Programové vyhlásenie vlády Slovenskej republiky a jeho základom je naše členstvo v Európskej únii a v Severoatlantickej aliancii. Naším základným cieľom aj v roku 2008 je zaistiť stabilné bezpečné medzinárodné prostredie, ktoré umožní Slovenskej republike a jej občanom ďalší rast prosperity. Pochopiteľne, že pre nás ostáva aj naďalej priorita rozvoj bilaterálnych vzťahov a v prvom rade vzťahov so susedmi v rámci upevňovania dobrých susedských vzťahov a upevňovania takisto spolupráce v rámci stredoeurópskeho regiónu a jeho kohézie. Vidím široký priestor na rozvoj vzťahov s Maďarskou republikou s orientáciou na budúcnosť. Naše vzťahy sú komplexné a skutočne ich netreba zužovať iba na niektoré otázky. Ja som veľmi rád, že aj pri príprave návštevy, teda stretnutia dvoch premiérov, ktoré by sa malo podľa súčasných plánov uskutočniť do leta tohto roku, sa obidvaja premiéri k tejto otázke stavajú presne týmto spôsobom: sústrediť sa na rozvoj všestrannej spolupráce, sústrediť sa na rozvoj v praktických oblastiach, ktoré prinášajú prospech občanom našich dvoch štátov, sústrediť sa na pragmatickú realizáciu strategického dokumentu Spoločná minulosť, spoločná budúcnosť a využívať pritom takisto všetky ostatné nástroje na dobrú susedskú spoluprácu vrátane mechanizmov našej základnej zmluvy. Obdobne sústredene budeme pokračovať v rozvoji dobrých susedských vzťahov s ďalšími susedmi vrátane s Ukrajinou, ktorá dostala výrazný impulz, pokiaľ ide o rozvoj nielen vzťahov s Európskou úniou, ale aj vzťahov s NATO na ostatnom zasadaní NATO v Bukurešti, kde vlastne v priebehu tohto roku sa bude rozhodovať, či Ukrajina dostane pozvanie do akčného plánu členstva pre NATO. Budeme pokračovať v našej veľmi aktívnej činnosti na pôde Organizácie Spojených národov, kde naďalej pokračuje naša sústredená aktivita, pokiaľ ide o reformu bezpečnostného sektora, ktorou sa naďalej zviditeľňujeme ako zodpovedný člen medzinárodného spoločenstva. Takisto budeme veľmi aktívne pôsobiť aj v oblastiach nášho prioritného záujmu a na platformách nášho prioritného záujmu, t. j. v rámci či už Európskej únie, alebo Severoatlantickej aliancie. Ešte raz chcem zdôrazniť, pretože je pre to dôležité, aby Národná rada Slovenskej republiky čo najskôr ratifikovala Lisabonskú zmluvu. Nasledujúce týždne, dá sa povedať, sú veľmi dôležité aj z hľadiska nášho úsilia stať sa od 1. januára 2009 členom Európskej menovej únie a chcem vás ubezpečiť, že vyvíjame všetko úsilie, aby k tomuto došlo. Opäť predpokladáme, že už tento rok bude rokom, keď sa začnú postupne zavádzať do praxe rôzne ustanovenia Lisabonskej zmluvy alebo aspoň sa konať tie prípravné kroky, ktoré pomôžu pri zavádzaní do praxe týchto ustanovení od 1. januára budúceho roku. Chceme takisto v rámci Únie, ale takisto prostredníctvom aliancie a nesporne aj bilaterálnych vzťahov rozvíjať spoluprácu v rôznych smeroch s našimi strategickými partnermi, ako je napríklad Ruská federácia, dbať o rozvoj dialógu so všetkými ďalšími krajinami, ktoré pre nás predstavujú výrazných a významných partnerov, mnohokrát v nerozvinutých vzťahoch najmä z oblastí hospodárskych. Chceme posilňovať európsku perspektívu krajín západného Balkánu prostredníctvom najmä všetkých nástrojov, ktoré má k dispozícii Európska únia. V otázke Kosova chceme prispievať aj naším pôsobením v misii KFOR, ale aj EULEX a v oblasti západného Balkánu a iných misií, či už na platforme Európskej únie, alebo NATO, k tomu, aby sme stabilizovali tento región, aby sme ho priblížili k európskej perspektíve, aby sme vlastne pomohli pri bezproblémovom hľadaní východísk aj pri takej zložitej situácii, ktorá vznikla vzhľadom na jednostranné vyhlásenie nezávislosti Kosova. Budeme sa sústreďovať na prehlbovanie európskej susedskej politiky a zvýraznenie ekonomickej dimenzie diplomacie prezentáciou Slovenska ako krajiny so silným potenciálom, dynamicky sa rozvíjajúcou ekonomikou a možnosťami na uplatnenie zahraničného kapitálu. O rozvojovej pomoci som už hovoril. Silný ľudskoprávny rozmer, ktorý prejavujeme aj počas nášho stále bežiaceho predsedníctva v Rade Európy, kde zastávam funkciu predsedu Rady ministrov Rady Európy, budeme chcieť kapitalizovať aj tým, že sa usilujeme o získanie miesta v Rade OSN pre ľudské práva. K voľbám dôjde o krátku chvíľu a dúfame, že už teraz registrujeme dosť podporných hlasov, aby sme mohli byť aspoň čiastočne optimistickí, i keď súťažíme s väčším počtom partnerov. Chceme zvýšiť úsilie o starostlivosť našich občanov v zahraničí, a to aj zlepšením kvality našej konzulárnej služby, ale takisto zlepšením úsilia, aby aj v rámci Európskej únie sme postupovali ďalej k spolupráci konzulárnych služieb a vlastne vo výkone a uskutočňovaní a poskytovaní pomoci zo strany aj iných krajín EÚ všetkým občanom Európskej únie. Budeme pokračovať v snahách o odbúranie vízového styku so Spojenými štátmi severoamerickými a budeme pochopiteľne venovať takisto úsilie reforme zahraničnej služby. Tento rok by mal priniesť už prvé konkrétne výsledky na základe tých procesov auditu, ktorý prebiehal v rámci ministerstva. A, pochopiteľne, veľkou pomocou by mal byť zákon o zahraničnej službe, ktorý, ako som povedal, chcem konzultovať v prvom rade politicky a prakticky v Národnej rade Slovenskej republiky. Vážená pani predsedajúca, vážené panie poslankyne, páni poslanci, toľko stručne na úvod týchto dvoch materiálov. Ďakujem vám za pozornosť, skončil som.