Ďurkovský, Andrej, poslanec NR SR (2010-12-10):
Príjemné dobré ráno. Vážený pán predseda Národnej rady, vážený pán minister, vážená preplnená snemovňa, dámy a páni, veľmi ma... (Reakcie z pléna.) Vedenie je celé, to je pravda, len to mu slúži ku cti. (Smiech v sále.) Dámy a páni, veľmi ma potešili slová pána ministra, ktorý hneď vo svojom úvode vyjadril to, že došlo istým spôsobom k dohode práve pri diskusii o tomto návrhu zákona. Dovoľte mi, ale predsa len nebudem hovoriť všetko práve z toho dôvodu, čo povedal pán minister, ale predsa len sa dotknúť aspoň niekoľkých faktov a skutočností. Začal by som citovaním krátkej novej časti dôvodovej správy: „Daň z nehnuteľností je fakultatívnou miestnou daňou upravenou zákonom č. 582/2004 o miestnych daniach a miestnom poplatku za komunálne odpady a drobné stavebné odpady v znení neskorších predpisov, ktorú obce môžu zaviesť na svojom území všeobecne záväzným nariadením. Citovaný zákon ustanovil základné pravidlá zdaňovania pozemkov, stavieb bytov a nebytových priestorov a splnomocnil zároveň obce, ktoré sú správcami tejto dane, aby podľa miestnych podmienok vyberanie tejto dane podrobnejšie ustanovili v uvedenom všeobecne záväznom nariadení. Týka sa to najmä sadzieb dane z nehnuteľností, základu dane z pozemkov, oslobodenie od dane a zníženie dane.“ Koniec citácie. Táto citácia, dámy a páni, jasne dokumentuje, že je kompetenciou samosprávy stanoviť výšku dane z nehnuteľností s ohľadom na rozvoj príslušnej obce alebo mesta. Mám na mysli rozhodnutie, či obec chce, alebo nechce podporovať rozvoj napríklad podnikateľskej sféry na úkor, samozrejme, rozvoja niektorých iných špecifík, napríklad dane z nehnuteľností pre fyzické osoby. Daň z nehnuteľností nie je len formou získavania finančných prostriedkov do rozpočtu obce, ale i nástrojom na reguláciu rozvoja celej aglomerácie. Preto je najlepšie, ak obec má čo najširšiu možnosť určovania výšky dane z nehnuteľností. Príslušní starostovia alebo primátori sú totižto vždy tí prví, na ktorých sa vznesie spŕška nevôle v prípade zlého nastavenia tejto dane. Z uvedeného jasne vyplýva, že úlohou tohto zákona sú dva atribúty: získať financie do rozpočtu mesta alebo obce a fungovať ako regulačný nástroj rozvoja. Regulácia rozvoja spočíva, samozrejme, i v možnosti úľav, ktoré tento zákon umožňuje. Úľav subjektom napríklad akademickej pôde, cirkevným inštitúciám, ktoré chce príslušná obec alebo mesto podporiť, alebo, naopak, zvýšeným daňovým zaťažením subjektov, ktorých rozširovanie chce obec potlačiť. Pre mňa trochu prekvapujúca bola tá časť dôvodovej správy, kde sa hovorí o vplyvoch na podnikateľské prostredie, že nie sú žiadne. No tie vplyvy sú, a dovolím si povedať, že sú veľmi výrazné a veľmi veľké, lebo práve táto daň z nehnuteľností vo všeobecnosti, či z pozemkov, alebo z objektov, veľmi výrazne vplýva na podnikateľské prostredie. Vplyvy na rozpočet verejnej správy, rovnako je uvedené, že nie sú žiadne. No z hľadiska celoštátneho nie sú, z hľadiska samosprávy, samozrejme, ako také sú. Znížením maximálnej sadzby na 5-násobok minimálnej v pôvodnom návrhu by malo za následok výpadok z príjmovej časti rozpočtu jednotlivých obcí. Jediná ochrana by bolo zvýšenie spodnej hranice sadzby, ktoré predstavuje poväčšine zvýšenie daňového zaťaženia fyzických osôb. Keď sa vrátime, dámy a páni, späť o niekoľko rokov dozadu, keď sa hovorilo o fiškálnej reforme, vtedy sa stanovovali z minimálnej maximálne sadzby a ja dávam jednoznačne za pravdu aj pánovi ministrovi, aj teda jeho rezortnému ministerstvu, keď sme vtedy diskutovali o tom hornom násobku, že tento násobok je potrebné stanoviť. Vznikli totižto – tí, ktorí si to pamätáte – prípady, ktoré boli absolútne špecifické, že niektoré obce dali veľmi nízku daň z nehnuteľností pre svojich obyvateľov a vyleteli prakticky donekonečna s daňou z nehnuteľností pre rôzne fabriky, ktoré mali na svojom území. Tak sa stalo v prípade Jaslovských Bohuníc, kde obec bola veľmi ústretová voči občanom a, samozrejme, odniesla si to príslušná elektráreň. Bola to jedna z najbohatších obcí na Slovensku v tom čase, kým sa ten zákon neupravil. Rovnako súhlasím s tým názorom, že je potrebné zmeniť systém zdaňovania nehnuteľností, zdaňovania, pravdepodobne optimálne bude, alebo najoptimálnejšie, zdaňovať nehnuteľnosti podľa trhovej hodnoty týchto nehnuteľností. Ja len možná na záver môjho vystúpenia pár čísiel. V prípade, že by v pôvodnom znení tento zákon bol prijatý, predstavovalo by to v Bratislave výpadok 20 mil. eur z rozpočtu, nutný nárast dane z nehnuteľností pre fyzické osoby minimálne 4,5-násobok súčasnej sadzby dane. Ja preto veľmi vítam aj ten ústretový krok zo strany ministerstva, že došlo k tej dohode zo strany pána ministra, že hovoríme len o tom áčku, to bude pozmeňujúci návrh, ktorý asi o chvíľu prednesie aj pán poslanec Marcinčin. A odporúčal by som, aby sme sa k tomuto pôvodnému zneniu tejto novely už nevrátili, ale keď, tak začali diskutovať skutočne o nastavení inej formy zdaňovania nehnuteľností, napríklad zdaňovania podľa trhovej hodnoty. Ďakujem pekne, dámy a páni.