M. Lajčák, minister zahraničných vecí SR: (2010-02-03):
Túto špeciálnu zákonnú normu považujem za dôležitú. Všetci pracovníci slovenskej zahraničnej služby aj ich rodinní príslušníci čakajú na tento zákon viac ako 17 rokov. Chcem zdôrazniť, že v úzkej spolupráci s inými zapojenými rezortmi sme po období dôsledných príprav a rozanalyzovaní úpravy v porovnateľných krajinách dospeli ku konsenzuálnemu návrhu, ktorý vytvára solídny predpoklad pre moderné a efektívne dlhodobé vykonávanie štátnej a verejnej služby v zahraničí. Návrh zákona upravuje aj špecifické otázky súvisiace s riadením siete našich zastupiteľských úradov v zahraničí. Vážené plénum, dovoľujem si podčiarknuť, že týmto návrhom zákona nevytvárame osobitnú kastu štátnych zamestnancov, neriešime ich platové pomery, ale zákonom chceme dosiahnuť  úpravu niektorých otázok spojených s dlhodobým pôsobením slovenských občanov, zamestnancov všetkých rezortov Slovenskej republiky v cudzine, teda nielen ministerstva zahraničných vecí. Súčasťou návrhu  zákona sú preto aj novelizačné články, ktoré obsahujú návrhy na zmenu špecifických predpisov z osobitných  zákonov o výkone štátnej služby policajtov, vojakov a ďalších profesií. V tejto súvislosti by som rád zdôraznil a ocenil, že nevyhnutné novelizačné  ustanovenia boli spracované v spolupráci s gestorskými rezortmi. Som názoru, že táto synergia predstavuje dostatočnú záruku odbornej kvality predkladaného návrhu. Súčasný stav a potreby národnej zahraničnej služby v podmienkach integrácie Slovenska i v zložitých globálnych procesoch majú svoje špecifiká a nedajú sa porovnávať so stavom spred 10 alebo 15 rokov. Zákona má napríklad účinnejšie riešiť výkon práce pri sťažených životných podmienkach odlišných od bežných podmienok v európskych krajinách. Návrh zákona zavádza nové inštitúty, ktoré prispejú k racionalizácii zahraničnej služby, ako napríklad zavedenie pozície nerezidentného veľvyslanca, veľvyslanca s osobitným poslaním, určenie zastupiteľských  úradov so sťaženými podmienkami pre výkon činnosti, náhrada za povinné odvody sociálneho a zdravotného poistenia za nepracujúcich manželských partnerov v zahraničí. Len poznamenávam, že  ide o ľudí, ktorí dlhodobo sprevádzajú vyslaného partnera do zahraničia, vo väčšine prípadov i za cenu straty pôvodného zamestnania a často i odborného či kariérneho rastu. Navrhovaná úprava vychádza zo zaužívaného európskeho modelu spočívajúceho v zabezpečení rovnováhy medzi povinnosťami a legitímnymi nárokmi zamestnancov, ktorí časť svojho kariérneho života  dlhodobo pôsobia a žijú aj so svojimi rodinnými príslušníkmi mimo Slovenska. Len pre ilustráciu a vašu informovanosť uvádzam, že pri príprave zákona sme analyzovali porovnateľné právne úpravy v 30 krajinách, z toho v 15 členských štátoch Európskej únie a ďalej v Spojených štátoch amerických, Ruskej federácii, Kanade či Srbsku. Vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, niektorí z vás si možno kladú otázku, prečo prichádzame s touto úpravou až teraz na konci volebného obdobia, keď vaša práca zákonodarcov prechádza do svojho finále. Vysvetlenie je prozaické. Náš návrh zákona má charakter normy lex specialis, ako taký iba dopĺňa platnú legislatívu. Bolo preto nevyhnutné  počkať na znenie nového zákona o štátnej službe v podobe, ako ste ho schválili na jeseň minulého roka. Nechceli sme a ani sme nemohli vytvárať paralelu k zákonu o štátnej službe. Postupovali sme systémovo a koordinovane, a preto môžem  predstúpiť pred vás vážené panie poslankyne a páni poslanci až dnes. Vážené plénum, dovoľujem si upriamiť vašu pozornosť na skutočnosť, že návrh zákona o zahraničnej službe bol z hľadiska finančnej náročnosti pripravovaný mimoriadne citlivo. Sme si plne vedomí rozpočtových ťažkostí tohto roku. Zákon predpokladá zaťaženie rozpočtu vo výške cca 1 300-tisíc eur ročne od roku 2011. Kvôli finančnej kríze sme pristúpili k návrhu na odloženie účinnosti niektorých ustanovení s finančným dopadom. Jednotlivé ministerstvá si budú tieto výdavky pokrývať v rámci svojej rozpočtovej kapitoly. Vážená Národná rada Slovenskej republiky, návrh zákona o zahraničnej službe je profesijný a vecný. Osobne sa domnievam, že k značným pozitívam vývoja samostatnej Slovenskej republiky patrí aj skutočnosť, že slovenská diplomacia bola od začiatku budovaná ako profesionálna a vlastenecká. Patrí ku cti politickým stranám, ktoré sa podieľali na výkonnej moci, že si potrebu práve takejto služby uvedomovali a striedania politických reprezentácií neznamenali dramatické zásahy do zloženia diplomatickej služby a, samozrejme, ani do jej základných zahraničnopolitických  úloh. Zahraničná služba pracuje pre našu vlasť a robí to efektívne a v porovnaní so službami iných štátov aj maximálne úsporne. Slovenská diplomacia dosiahla pri obrane štátnych záujmov či už dvojstranných vzťahoch, alebo v rámci multilaterálnej diplomacie nezanedbateľné úspechy a rešpekt v zahraničí. Vymedzenie zahraničnej služby zákonnou podobou nie je novou iniciatívou. V tomto zmysle  je úsilie súčasnej vlády o prijatie zákona o zahraničnej službe prvkom pozitívnej kontinuity, čo ma vedie k nádeji na dosiahnutie konsenzu pléna v tejto otázke. Predpokladám, že schválenie návrhu zákona bude nielen potvrdením snahy a dobudovanie profesionálnej a dôstojnej zahraničnej služby Slovenskej republiky, ale aj zaslúženým ocenením doterajšej  práce a života stoviek žien, mužov a ich rodinných príslušníkov v tejto službe.  Ďakujem za pozornosť a dovoľujem si vám odporučiť schváliť vládny návrh zákona v prvom čítaní.  Ďakujem.