Zajac, Pavol, poslanec NR SR (2014-07-08):
Vážený pán predseda Národnej rady, vážený pán minister, pán spravodajca, dámy a páni. Tento návrh zákona, ktorý máme pred sebou, považujem za veľmi, veľmi dôležitý pre Slovensko a pre ďalšie programové obdobie, keď by sme mali čerpať európske fondy v objeme – 14 miliárd? – 14 miliárd. Takže dneska hovoríme o zákone, ktorý nastavuje pravidlá pre čerpanie 14 mld. eur. Preto ho považujem za veľmi dôležitý a nechcem to porovnávať s inými zákonmi, ale pre život občanov Slovenska, pre možný hospodársky rast, pre zamestnanosť, pre rozvoj našich zaostalých regiónov tento zákon je veľmi dôležitý. Je veľmi obsiahly. Naozaj tí kolegovia, ktorí by si chceli ho naštudovať alebo len prečítať, tak nech si zoberú aspoň jeden deň na to, dôvodovú správu, samotný návrh zákona. A preto budem aj ja sa skôr v prvom čítaní vyjadrovať, tak by som povedal, že politicky, hoci sa dotknem aj niektorých pragmatických vecí. Nedá mi, aby som ešte neokomentoval predchádzajúce hlasovanie o DPH. Naozaj opozícia po tom, keď bolo schválené pozmeňujúcim návrhom DPH bez časového obmedzenia na 20 %, to znamená, aby občania Slovenska na budúci rok zaplatili štátu, vláde 250 mil., tak po tomto pozmeňujúcom návrhu sme sa všetci dvihli a odišli zo sály na protest proti tomu, aby vláda takto zdierala občanov o štvrť miliardy eur. Vrátim sa naspäť k návrhu zákona, ktorý, o ktorom sa rozprávame teraz, o tých pravidlách pre čerpanie eurofondov. Keď bola zriadená, keď bol zriadený post podpredsedu vlády pre významné investície a ten dostal aj, na starosť aj eurofondy, plus keď centrálny register bol presunutý pod vládu Slovenskej republiky, viacerí sme sa nádejali, že proces čerpania eurofondov a hlavne do budúcnosti sa stane priehľadnejším. Priehľadnejším, jednoduchším. Ak som si prečítal tento návrh, keď som si prečítal tento návrh zákona, mám z neho veľmi, veľmi silný pocit a aj indície, aj niektoré spomeniem, že tento návrh zákona, čerpanie eurofondov na jednej strane centralizuje, hlavne kontrolu, ale čerpanie robí zložitejšie, komplikovanejšie, pre žiadateľov administratívne náročnejšie, nebojím sa povedať, že byrokratickejšie, a to všetko v konečnom dôsledku bude znamenať, že tí žiadatelia budú mať väčšie finančné náklady spojené so žiadosťami a s čerpaním eurofondov. Spomeniem niektoré záležitosti v tomto návrhu zákona, čo robia toto čerpanie náročnejšie a zložitejšie. Napríklad certifikát v § 35, 36 sa hovorí o certifikácii čerpania a použitých výdavkov v jednotlivých projektoch. Chýba mi tam, kto bude certifikovať takéto výdavky pri jednotlivých žiadateľoch. Alebo kontrola na mieste, doklady od 3-tisíc osôb, záložné právo, možnosť čerpať niektoré programy len pre MAS-ky, miestne akčné skupiny. Vidím v návrhu zákona aj pozitíva. A či naozaj to budú pozitíva, ukáže až aplikačná prax a k tomu sa dostanem, ale až na koniec. Tým pozitívom, ktoré som tam našiel, je možnosť v procese čerpania eurofondov použiť programový zámer. Naozaj žiadatelia pred tým, kým podajú samotné žiadosti, pri určitých operačných programoch budú vypísané také výzvy, že najprv budú predkladať programový zámer. A ten programový zámer sa bude vyhodnocovať. A niektoré výzvy budú podmienené tým, že najprv budú musieť žiadatelia prejsť cez tento programový zámer a cez hodnotiace správy ako pozitívne. Samotná aplikačná prax ukáže, ako to bude fungovať. Ja pevne dúfam a nádejam sa, že to nebude fungovať ako za prvej vlády Roberta Fica, keď po jednotlivých regiónoch chodili agentúry, jedny boli naviazané na ministerstvá a operačné programy, ktoré mal pod patronátom SMER. Ďalšie agentúry boli naviazané na výzvy a ministerstvá pod gesciou SNS. A tieto agentúry chodili po regiónoch s otázkou na starostu, chcete rekonštruovať školu alebo námestie alebo centrum obce? Ak áno, musíte ísť cez našu agentúru, lebo len naša agentúra dokáže na príslušnom ministerstve tieto eurofondy, žiadosti správne vybaviť, pozitívne vybaviť. Tie agentúry zároveň časom, keď už boli sofistikovanejšie, boli už tak, mali už tak ten postup premakaný, že zároveň pre, napríklad pre starostu robili verejné obstarávanie. To znamená, ak si chcel rekonštruovať školu, musel si sa spojiť s tou správnou agentúrou a tá správna agentúra cez verejné obstarávanie vybrala správnu firmu. A len tak mohla byť príslušná obec alebo iní žiadatelia úspešní. Ja pevne dúfam a nádejam sa, že aj takýto podľa mňa dobrý prvok, ktorý je vnášaný do tohto procesu, ako je programový zámer, sa nestane takýmto nástrojom, že nebude zneužívaný. Že ten programový zámer už v tomto procese nevyčistí správne programové zámery od nesprávnych a na konci budú môcť postúpiť do toho tzv. druhého kola, do samotnej výzvy len tí, ktorí prejdú cez programový zámer. Takže ak sa to bude používať správne a ak to objektívne budú vyhodnocovať, že tí žiadatelia v tom programovom zámere naozaj čo najlepšie popíšu, čo vlastne chcú robiť a aký efekt to bude mať pre príslušných žiadateľov, ale aj pre regióny – preto som aj tie MAS-ky spomínal, lebo MAS-ka, miestna akčná skupina, združuje viaceré obce, podnikateľov a ďalšie prípadné štátne organizácie –, aby ten dopad eurofondov bol čo najširší, aby to sa nejednalo len o čerpanie nejakých, alebo benefity len pre nejakých vyvolených jednotlivcov, ale aby z tých eurofondov čo najširšia vrstva obyvateľov mala, mala úžitok. Takže ak ten programový zámer bude dobre použitý, tak budem veľmi rád. Ak bude zneužívaný, tak budeme aj tu na pôde Národnej rady určite apelovať. Takže ešte by som sa dotkol § 46, kde sa hovorí o konflikte záujmov. Naozaj aj tento paragraf predpokladám, že sa dostal do tohto návrhu zákona cez smernice a nariadenia Európskej únie, Európskeho parlamentu. Vlastne aj ďalšie paragrafy v tomto návrhu zákona sú implementáciou smerníc a nariadení Bruselu. Ale tento konflikt záujmov je zadefinovaný z môjho pohľadu pomerne dosť prísne. Na malom Slovensku sa obávam, že tak ako je zadefinovaný v tomto návrhu zákona, tak pomaly polka obyvateľov bude vylúčená, alebo žiadateľov, aby som bol presnejší, bude vylúčená z procesu možnosti čerpať eurofondy. Takže bude sa treba v druhom čítaní možno na to ešte pozrieť. V zásade som proti, teda za to, aby, aby konflikt záujmov sme mali v zákone, len aby sme neboli prísnejší, ako, ako sú veľké krajiny, ktoré sa so Slovenskom aj tým počtom obyvateľov nedajú porovnávať. Takže na malom Slovensku by som to teda zvážil. V závere chcem povedať, že do druhého čítania pripravíme niektoré pozmeňujúce návrhy, o ktorých, ktoré chceme konzultovať s ministerstvom, ale som presvedčený, že tých 14 mld., ktoré budeme čerpať v ďalšom programovom období, ktoré už vlastne začalo, aplikácia tohto návrhu zákona až v praxi ukáže jeho pozitíva a negatíva. A ja by som veľmi varoval vládu, aby to nebolo systémom, ako to bolo za prvej vlády Roberta Fica, aby len správne agentúry a správne firmy mohli čerpať európske prostriedky. Tie sú tu naozaj na to, aby Slovensko tie regionálne rozdiely vyrovnávalo, aby sme zvyšovali vzdelanostnú úroveň, technologickú úroveň firiem a aby sme zaznamenali aj rast HDP, ktorý znižuje nezamestnanosť a prináša väčšie dane a DPH do štátnej pokladne. Ďakujem za pozornosť.