Madej, Róbert, poslanec NR SR (2011-03-22):
Ďakujem pekne. Vážený pán predsedajúci, vážená pani ministerka, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, vážené dámy, vážení páni, aby som dal zadosť zákonu o rokovacom poriadku, dovoľte mi, aby som v prvom rade navrhol procedurálne návrhy podľa § 73 ods. 3 písm. a) zákona o rokovacom poriadku, aby sa Národná rada Slovenskej republiky uzniesla na tom, že vráti predmetný návrh zákona predkladateľovi na dopracovanie a procedurálny návrh podľa § 73 ods. 3 písm. b), aby sa Národná rada Slovenskej republiky uzniesla na tom, že nebude pokračovať v rokovaní o tomto návrhu zákona. Dámy a páni, postavenie prokuratúry je nezávislé od vlády Slovenskej republiky, od zákonodarnej moci, teda Národnej rady Slovenskej republiky, a nezávislé postavenie prokuratúry vyplýva z čl. 149 až 151 Ústavy Slovenskej republiky. Nie je to prvý návrh, ktorý pani ministerka, pravdepodobne v súčinnosti s pánom ministrom vnútra, predkladá za účelom podriadiť justíciu a všetky ostatné zložky v štáte, ktoré sa podieľajú na trestnom konaní, podriadiť si politickej moci. Sú to veľmi nebezpečné tendencie, dámy a páni, ktoré treba jednoznačne odsúdiť a treba ich v akomkoľvek možnom rozsahu popierať. Návrh zákona, bolo už o ňom veľa povedané, dovolím si v sumári povedať najzákladnejšie veci, o ktorých práve v prvom čítaní rokujeme a prečo s týmto zákonom nemôžeme súhlasiť. Pani ministerka, hoci jej to ani z ústavy neprislúcha, v rámci rezortu spravodlivosti bude chcieť mať rozhodujúci vplyv, za ministerstvo spravodlivosti ovplyvňovať trestnú politiku štátu. Chce sa podieľať na vydávaní záväzných stanovísk, ktoré budú záväzné pre prokurátorov v ich činnosti. Záväzné stanoviská bude musieť každý prokurátor dodržiavať, inými slovami povedané, podľa záväzného stanoviska vo všeobecnosti sa rozhoduje v každom jednotlivom prípade, či predmetnú osobu v tej trestnej veci stíhať, alebo nestíhať, či trestné konanie zastaviť, začať, alebo ukončiť. Týmto spôsobom ministerstvo spravodlivosti, hoci mu to z Ústavy Slovenskej republiky neprislúcha, chce záväznými stanoviskami rozhodovať, kto bude na Slovensku trestne stíhaný a kto nie. Ministerstvo v tomto zákone predložilo cez vládu aj riešenie politických výberových komisií. Ministerstvo a táto vládna koalícia chce rozhodovať o tom, kto bude prokurátorom a kto prokurátorom nebude. Rozmeňme si to, dámy a páni, na drobné. Zavádzané výberové komisie majú byť päťčlenné. Jeden člen bude nominovaný Národnou radou Slovenskej republiky, pardon, volený, dvaja členovia budú nominovaní Ministerstvom spravodlivosti Slovenskej republiky a jeden člen komisie bude menovaný generálnym prokurátorom. Spomeňme si, pani ministerka, akým spôsobom, až smiešnym a potláčajúcim základné princípy právneho štátu, chcete zvoliť generálneho prokurátora. Štyri funkcie, štyria členovia vo výberových komisiách budú takýmto spôsobom politicky menovaní cestou vašich politických reprezentantov. Cestou vášho generálneho prokurátora, ktorý má byť do budúcnosti zvolený verejnou voľbou, lebo sa neviete dohodnúť na voľbe tajnej a neviete si skontrolovať vlastných poslancov a bojíte sa, ako by znova hlasovali, a preto presadzujete voľbu verejnú. Štyria členovia z piatich vo výberových komisiách budú takto politicky menovaní a samospráva, to znamená prokurátorská rada, bude dopĺňať člena piateho. Podľa návrhu zákona ani jeden z týchto členov nemusí byť prokurátorom. Títo ľudia vôbec nemusia vedieť nič o činnosti prokuratúry, napriek tomu prokurátorov vyberať budú. Ako tomu možno inak povedať? Ako tak, že ministerstvo spravodlivosti, vláda Slovenskej republiky a vládna koalícia chce na Slovensku rozhodovať o tom, kto bude a kto nebude prokurátorom. Rovnako je to aj vo veci disciplinárnych konaní. Po novom disciplinárne konanie proti prokurátorovi bude môcť iniciovať aj minister. Generálnemu prokurátorovi prináleží najvyššie postavenie v prokuratúre. Na čele prokuratúry je generálny prokurátor. Tak ustanovuje čl. 150 Ústavy Slovenskej republiky. Napriek tomu, že z tohto vyplýva riadenie v personálnych, technických, ekonomických veciach, ale aj v rozhodovacej činnosti prokuratúry, vy tieto kompetencie generálneho prokurátora upierate v mnohých ďalších ustanoveniach. Okrem toho, že disciplinárne konanie bude teda môcť začať minister, to znamená politický predstaviteľ, hoci za kvalitu rozhodovacej činnosti je zodpovedný generálny prokurátor. Povedzme si, ako, pani ministerka, idete kreovať disciplinárne komisie. Opäť v disciplinárnych komisiách bude prevaha politických zástupcov. To znamená, bude tam jednoznačný vplyv politickej moci. Disciplinárna komisia bude mať troch členov. Jedného člena bude menovať minister spravodlivosti, druhého člena bude voliť parlament, teda Národná rada Slovenskej republiky, a len tretieho člena v disciplinárnej komisii bude menovať samospráva, to znamená Rada prokurátorov. Dvaja z troch členov, to znamená rozhodujúca väčšina, budú nominanti politického zastúpenia a zastúpenia v súčasnosti nie iného, povedzme si realitu, ako vašej vládnej koalície. Ako bude vyzerať odvolacia komisia v disciplinárnych konaniach? Odvolacia komisia bude mať piatich členov. Dvoch členov odvolacej komisie menuje minister spravodlivosti. Dvoch členov bude voliť Národná rada Slovenskej republiky a len jedného člena z piatich samospráva v prokuratúre, Rada prokurátorov. To znamená, štyria členovia, dámy a páni, z piatich členov odvolacej disciplinárnej komisie budú menovaní a volení politicky a zase vašou vládnou koalíciou. To je určite predstava pani ministerky spravodlivosti. Zoberme si to, dámy a páni, v celom kontexte. Pani ministerka bude vydávať záväzné stanoviská. To znamená, bude chcieť rozhodovať o tom, koho stíhať a koho nestíhať, keď niektorý z prokurátorov nebude rešpektovať rozhodnutie na základe vydaných záväzných stanovísk. Pani ministerka, teraz je to pani ministerka Žitňanská, kedykoľvek v budúcnosti ktokoľvek iný. V tom spočíva možnosť zneužitia politickej moci kýmkoľvek iným. Bude môcť iniciovať disciplinárne konanie voči prokurátorovi, ktorý nevyhovie politickým rozhodnutiam. A na záver, pani ministerka sama za súčinnosti svojej vládnej koalície v Národnej rade bude menovať a voliť väčšinu členov disciplinárnej komisie, ktorí budú rozhodovať o tom, či sa prokurátor dopustil, alebo nedopustil disciplinárneho previnenia. V tom spočíva, dámy a páni, nátlak, ktorý chcete týmto zákonom vyvolať na prokuratúru. Prokurátori budú pod tlakom, aby rozhodovali tak, ako si praje súčasná politická moc, aby rešpektovali rozhodnutia politické, ktoré bude prezentovať minister spravodlivosti a ovplyvňovať aj cestou záväzných stanovísk, iniciovania disciplinárnych konaní, ako aj nominácií v rámci disciplinárnych komisií. Je to úžasné, že ten, kto navrhuje disciplinárne konanie, súčasne cestou svojich zástupcov bude rozhodovať o tom, či sa osoba obvinená z disciplinárneho deliktu dopustila, alebo nedopustila tohto disciplinárneho deliktu. To už naozaj v jednom môžme mať prokurátora, pardon, vyšetrovateľa, prokurátora aj sudcu a môžme zabudnúť na celý právny štát. Čo sa týka ďalších nešťastných ustanovení, ktoré tu už boli popísané, zverejňovanie rozhodnutí v trestných veciach nie je veľmi šťastné. Najmä rozhodnutí, kde išlo alebo pôjde o zastavenie trestného konania tam, kde sa napr. skutok nestal, nepomôže, pani ministerka, podľa môjho názoru anonymizovanie osobných údajov, nakoľko v malých mestách sa z obsahu rozhodnutia jednoznačne dozviete, o aké osoby ide. Rovnako tak je nešťastné zverejňovať aj procesné rozhodnutia v rámci súdnej agendy, či už na Ústavnom súde, alebo aj na ďalších, čo sú právne úpravy, ktoré prijal tento parlament na minulej schôdzi. Je to naozaj nešťastné, keď v rozpore s prezumpciou neviny budú o ľuďoch vynášané informácie, ktoré sa nemusia ani zakladať na pravde, na základe rozhodnutí, ktoré boli zverejnené napr. o zastavení trestného stíhania. Môže dôjsť do zásahu, a do vážneho a neoprávneného zásahu, do základných práv a slobôd, a to najmä základných práv týkajúcich sa súkromia, ochrany pred neoprávneným zverejňovaním a zhromažďovaním osobných údajov. To sú základné práva vyplývajúce z čl. 19 ods. 1, 2 a 3 Ústavy Slovenskej republiky. Čo sa týka ďalšieho, veľmi nešťastného ustanovenia v návrhu zákona, a to je zlikvidovanie právnych čakateľov prokuratúry, presne podobný systém, ktorý ste našli, pani ministerka, pri súdoch, mali ste červené súkno pri mladých ľuďoch, ktorí sa pripravovali na funkcie sudcov, prešli výberovými konaniami a na základe zákona im vznikal nárok na obsadenie funkcie sudcu na príslušnom súde. Podobný systém na zlikvidovanie mladých ľudí, ktorí sa pripravujú na funkciu prokurátorov, podobný systém si nachádzate aj u nich. Chcete ich zo systému vypustiť, pretože predpokladám, že máte už stovky svojich nominantov v KDH, SDKÚ a v ďalších politických stranách, mládežníckych organizáciách a vašich hnutiach, ktorými chcete obsadiť tieto inštitúcie a omladiť namodro prokurátorskú krv. Je to nešťastné aj z hľadiska inštitúcie ako takej. Nemožno funkciu prokurátora obsadiť človekom, ktorý sa systematicky predtým nepripravoval na túto funkciu prokurátora. Práve právny čakateľ prokuratúry a justiční čakatelia na súdoch sú inštitúty, na základe ktorých sa ľudia pripravujú, tieto osoby pripravujú na výkon funkcie prokurátorov a pri justičných čakateľoch na výkon funkcie sudcu. Okamihom vymenovania za prokurátora a okamihom vymenovania za sudcu im už nepomôže nič. Musia sa samostatne rozhodovať a nesú za svoje rozhodnutia zodpovednosť. Ako chcete zaručiť kvalitu prokurátorského stavu, keď za prokurátora bude z ničoho nič vymenovaný človek, ktorý justičnú prax a prípravnú prax, v tomto prípade prípravnú prax prokurátora, nemá? V Európe neexistuje žiaden štát, kde by sa prokurátori nepripravovali v rámci prípravnej praxe na túto funkciu. To, že politicky zasahujete do prokuratúry, vie každý. Ja sa čudujem médiám, že vám to tolerujú a že sú ešte vo svojom prístupe k vám zmierlivé z hľadiska mocenských zásahov do justície, prokuratúry, polície a všetkých mocenských zložiek v štáte. Ďalším dôkazom toho je, že zo zákona navrhujete, aby zanikli funkcie u tých, ktorí ich doposiaľ vykonávajú, krajských prokurátorov, okresných prokurátorov a všetkých ich námestníkov. Zo zákona teda zaniká 180 funkcionárov, končí svoje funkcie zo zákona s tým, že od tohto dátumu by mali nastúpiť noví. Samozrejme, predpokladáte na základe nových spolitizovaných výberových komisií, že tomu tak môže byť aj skôr. 180 funkcií v štáte, o ktorých môžem povedať, že koaličná svorka sa už ide potrhať o to, ako ich obsadí. Dámy a páni, je mi veľmi ľúto, ale toto je ďalší dôkaz, že vládna koalícia na Slovensku zneužíva moc. Zneužíva miernu väčšinu politickej, vládnej koalície, ktorá, niektorí kolegovia ju označili, že je v polčase rozpadu, na to, aby mocenskými nástrojmi ovplyvňovali možno až politiku podľa tých informácií, ktoré máme. Pani ministerka, vy ste sa v rozprave vyjadrili, že cítite silný mandát na tieto zmeny. Tieto zmeny hraničia s ústavnosťou a ba priam sú v mnohých prípadoch protiústavné. K protiústavným návrhom zákonov vám nikto mandát nedal. Silný mandát cítiť nemôžete, pretože nemáte za sebou politickú stranu, ktorá by mala taký prevažujúci mandát, ktorý by vás oprávňoval niečo takéto cítiť. Ja ale, a to vám poviem osobne a úprimne, pani ministerka, cítim nedostatok pokory. Nedostatok pokory k tomu, aby ste návrhy zákonov pripravovali za širšieho spoločenského konsenzu, aby ste legislatívne zmeny robili spôsobom, ktorý nebude dehonestovať základné princípy právneho štátu, demokracie a plurality politických síl. Základné princípy, ktoré poznajú trojdelenie moci v štáte na zákonnú, zákonodarnú, výkonnú a súdnu moc. To sú veci, ktoré, bohužiaľ, týmto návrhom zákonov, ktoré predkladáte do Národnej rady Slovenskej republiky, chýbajú a, žiaľ, touto Národnou radou budú schvaľované v ďalšom čítaní. Ja pevne verím, že tak, ako to bolo doteraz, aj v ďalšom čítaní pripomienky poslancov Národnej rady budú predložené za účelom odstránenia množstva z týchto nejasností, ktoré boli popísané, z množstva týchto výhrad, ktoré máme. Pevne verím, že aj prezident využije právo veta tak, ako pri vašich zásahoch do justície, a pevne verím, že aj v tomto prípade bude podaný návrh na Ústavný súd, pretože si v týchto návrhoch zákonov mýlite to, čo je ústavné a čo nie je. Štátny orgán môže konať len na základe ústavy, v medziach, ako to ustanoví zákon, a túto medzu ústavy a zákona jednoznačne pod právnymi normami s nižšou právnou silou, ako je ústava a ústavný zákon, obchádzate a porušujete. Pevne verím, že v týchto veciach Ústavný súd, pokiaľ nenájdeme rozum tu vo väčšine Národnej rady, Ústavný súd dá za pravdu. Ďakujem pekne. (Potlesk.)