Svrček, Miloš, poslanec NR SR (2023-03-22):
Ďakujem pekne, pán predseda. Pokračujem teda v otvorenej rozprave a vo svojom vystúpení. Ukončil som to plánovanou diaľnicou do regiónu Zemplína. Veľmi dobre vieme, že diaľnica na Zemplín je veľmi prioritným úsekom, pretože potrebujeme riešiť aj v budúcnosti otázku výstavby diaľnice do tohto regiónu. Región, ktorý ma dokonca väčšiu rozlohu ako Bratislavský, Trnavský či Trenčiansky kraj, nedisponuje v 21. storočí ani jediným kilometrom diaľnic a rýchlostných ciest. Tento stav sa odzrkadľuje dlhodobým nezáujmom investorov o tento región, čo spôsobilo, že sedem z ôsmich okresov Zemplína patrí dlhodobo medzi najmenej rozvinuté regióny a za následok to má to, že dochádza k exodusu mladých vzdelaných ľudí, ktorí následne v regióne chýbajú. Áno, je pravda, že teraz v regióne Valalikov je plánovaná výstavba veľkého závodu na výrobu áut Volvo a, samozrejme, že k tomu sa budú naberať aj ďalší subdodávatelia, ale určite pre rýchlejší rozvoj v ekonomike aj v rámci tohto regiónu je veľmi dôležité, aby boli Košice prepojené aj so zvyškom Zemplína. Faktami ďalšími sú tie, že diaľnica D1 je zaradená medzi TEN-T koridory a Slovenská republika sa zaviazala tieto koridory dostavať do roku 2030, ostáva nám teda sedem rokov, ale výsledok je momentálne ten, že nemáme, ako som už spomínal, doriešené ani Turany – Hubovú a nemáme doriešené ani úseky od Bidoviec na východ po Ukrajinu. Poľská republika má diaľnicu A4 postavenú od Nemecka po Ukrajinu, Maďarská republika je so svojou diaľnicou M3 od Budapešti po Vásárosnamény 22 kilometrov od štátnej hranice s Ukrajinou a my ostávame ako poslední, že nemáme stále prepojený východ so západom republiky. Čo sa týka tejto diaľnice, tak ona je rozdelená na štyri úseky. Jednak je to Dargov – Pozdišovce, Pozdišovce – Sobrance, Bidovce – Dargov a Sobrance – hranica medzi Slovenskou republikou a Ukrajinou. Celkové náklady na túto diaľnicu sú odhadované na cca jednu miliardu eur, pričom ja by som určite do budúcna odporúčal aj nasledovné riešenia. Určite by malo dôjsť aj k výstavbe úseku križovatky Dargov a križovatku Michalovce ako absolútnu prioritu. Tento úsek o dĺžke 28 kilometrov bude stáť okolo 250 miliónov eur. Jeden kilometer vychádza na menej ako 9 miliónov eur. Je to veľmi jednoduché z toho dôvodu, že Zemplín je rovinatý, ak budeme v budúcnosti stavať túto diaľnicu, tak je tam minimum mostov, pretože prejde maximálne, ak sa nemýlim, ponad rieku Ondava. Máme tam nejaké krajinné, ochranné krajinné prostredie alebo oblasť. Nie je tam toľko environmentálnych prekážok ako napríklad pri iných úsekoch, čiže tá diaľnica by sa dala veľmi rýchlo vystavať pri týchto súčasných nákladoch. Veľmi dobre viete, že keď si to spočítate, že v súčasnosti, aké sú náklady, stavebné náklady na výstavbu diaľnic, tak o rok, o dva, o tri budú tie náklady určite oveľa vyššie, pretože ten rozdiel napríklad vidíme aj pri zrušených PPP projektoch, keď sa zrušil prvý a tretí balík PPP projektov pred desiatimi rokmi a doteraz nie je postavená diaľnica medzi Bratislavou a Košicami a vidíme, aké sú aj rozdiely, čo sa týka celkových stavebných nákladov, tak Slovenská republika čo sa týka aj štátneho rozpočtu, aj európskych peňazí mohla veľmi veľa ušetriť. Za posledných 11 rokov, ako som aj hovoril, štát investoval do výstavby diaľnic a rýchlostných ciest viac ako 7,6 miliardy eur, pričom priemerná cena za kilometer bola až 27,5 milióna eur. Pri tomto návrhu sa požadovaný úsek stane jedným z najlacnejších, pretože, ako som spomenul, pri diaľnici na Zemplín môže tento úsek, teda jeden kilometrový, stáť 9 miliónov eur, pri týchto v minulosti, čo som spomínal, stál jeden kilometer 27 miliónov, čiže je to rádovo oveľa vyššia suma. Toľko k diaľnici na Zemplín. Spomínal som, že v rámci tej prílohy k tomuto zákonu 669/2007 Z. z. je ďalším prioritným úsekom diaľnica D3 na Kysuce. Cez Kysuce smerom na Poľsko... (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)