Hraško, Igor, poslanec NR SR (2012-09-20):
No, mňa nezaujíma, kto čo urobil? Viem, že ste ani jeden neurobili nič. Stále sa tu len veci menia a nemení sa to k lepšiemu. Dobre, povedzme si príklad. Keď hovoríme aj o garanciách toho, že ako má byť nastavené to financovanie. Podľa starého zákona 596/2003 Z. z. o štátnej správe v školstve bolo v ustanovení § 39a prechodné ustanovenie k úprave účinným od 1. 1. 2007. Po prvé. Obec poskytne na roky 2007 až 2009 zriaďovateľovi podľa § 6 ods. 12 písm. b) finančné prostriedky najmenej vo výške 90 % objemu finančných prostriedkov vypočítaných podľa osobitného predpisu. 85, 85-ka bola nariadenie vlády 668/2004 Z. z. o rozdeľovaní výnosu dane z príjmov. Vtedy bola garancia, že skutočne z tých podielových daní pôjdu peniaze na vzdelávanie. V roku 2010 bola prijatá zmena nariadenia vlády spolu so zmenou zákona 596/2003 Z. z., kde bola garancia už len na hranici 88 %, ale len pre cirkevné školy a školské zariadenia, ale len z toho, čo obce a mestá poskytnú verejným zariadeniam a školám. Takže ak chce ministerstvo garantovať výchovu a vzdelávanie v rámci regionálneho školstva, treba skutočne aj tu garantovať finančné prostriedky zákonom. A myslím si, že to bolo už viackrát navrhnuté. Ja to mám takisto aj vo svojom pozmeňováku. Takže vám ho za chvíľku prednesiem. Ja potom budem mať na záver ešte jednu otázku. Ale teraz už k tomu pozmeňováku. Jaj, ešte tu nie je pán Mojš. Ešte jeho by som sa rád opýtal, pretože minule tuná čítal na predchádzajúcej schôdzi list 23 starostov obcí z okresu Ružomberok, ktorých má okres 25 podľa sčítania mesta Ružomberok. No a hovoril teda o tom, že sa starostovia sťažovali na jednu obec, ktorá získavala financie prostredníctvom centra voľného času. Zase, keď sa nemôžem pýtať pána ministra, že nie som v diskusii, tak sa opýtam tak polemicky. Je povinnosťou obce vydať všeobecne záväzné nariadenie o financovaní škôl a školských zariadení na daný kalendárny rok? Páni starostovia, primátori, je, však tá povinnosť? Odpoviem si sám. Ďakujem. Tak sa poďme pozrieť na tých 23 obcí, 24 tu mám napísaných. 14 z nich vôbec nemá VZN-ko na rok 2012. Sú to Bešeňová, Ivachnová, Lúčky, Kalameny, Ludrová, Liptovská Osada, Liptovská Lužná, Liptovské Revúce, Martinček, Komjatná, Švošov, Stankovany, Ľubochňa, Hubová. Pritom v každej sídli nejaké školské zariadenie. Väčšinou sú to materské školy, niektoré majú aj školské kluby, školské jedálne a to je všetko. Potom je 6 obcí takých, ktoré majú VZN-ká, a v nich majú aj uvedené aj sumy, ktorými prispievajú. Napríklad Liptovská Teplá má materskú školu a z 1 865 eur, ktoré sú určené ako normatív na vzdelávanie, tak dávajú len 1 219. Lisková, materská škola dávajú 1.020 z takej istej sumy. Pre školský klub detí z 361 dávajú 234. A v školskej jedálni zo 120 dávajú len 78 eur. Rodičia musia doplácať. Liptovské Sliače, tam je situácia trošku iná. Niekde pridávajú a niekde uberajú. Takže tam, kde pridávajú, to je chvályhodné, lebo pridávajú školskej jedálni, pridávajú školskom klube, ale v školskom stredisku záujmovej činnosti zo 192 eur dávajú len 20. Na materskú školu, tam je to celkom v pohode. Z 1.865 dávajú 1.580. Takže tam veľký rozdiel nie je. No ale je otázne, že niekde pridajú 100 eur a niekde zoberú 170. Tak môžeme pokračovať. Štiavnička, Likavka, Valašská Dubová. Liptovský Michal, Potok, Turík, Rojkov nemajú školy a školské zariadenia. Takže sa ich vlastne táto vec netýka. Ale viem, že v každej tejto obci fungovalo centrum voľného času, na ktoré sa sťažovali starostovia. No ako som sa dozvedel, tak starostovia podpisovali ten list tak, že, no, ja som ani nevedel, o čom to je, ale keď tam už boli podpísaní ôsmi, tak som to podpísal už aj ja. Takže vidíme relevantnosť takýchto tendenčných listov. Dobre, dostanem sa k mojim pozmeňovacím návrhom. Po prvé. Ak chce ministerstvo kvalitu, malo by garantovať rozsah činnosti pre jednotlivé vzdelávania, pretože neviem si predstaviť, že obec si bude určovať, alebo teda obecné zastupiteľstvo môže určovať alebo navrhovať rozsah činností v jednotlivých typoch vzdelávania. Môže totižto dôjsť ku konfliktu. Povedzme si, že v jednej obci bude bežať nejaký krúžok, budú tam dochádzať deti z viacerých obcí. Ale v jednej obci, z ktorej dochádzajúci deti si určí obecné zastupiteľstvo, že budú účasti rozsah činnosti na dve hodiny do týždňa, povedzme za 10 eur, v druhej obci si ale povedia že chcú päť hodín do týždňa pre svoje deti, ale len za 5 eur. No a v ďalšej obci si určia že chcú jednu hodinu a dajú na to 3 eurá. Ako potom tá obec, v ktorej sa tá činnosť bude vykonávať môže naštartovať činnosť, keď každá obec si určí iný rozsah činnosti? Myslím si osobne, že táto právomoc má ostať ministerstvu, a tak, ako to bolo doteraz, vždy to upravovať vo vyhláške. Preto navrhujem pozmeňujúci návrh doplnenie zákona 597/2003 o financovaní základných škôl, stredných škôl a tak ďalej: 1. Čl. II bod 14: § 6 ods. 12 písm. h) sa navrhuje vypustiť z dôvodu nerovnosti nastavenia podmienok v systéme voľnočasovej výchovnej činnosti, tieto podmienky sa navrhujú upraviť vo vyhláške ministerstva školstva č. 306/2009 Z. z. o školskom klube detí, školskom stredisku záujmovej činnosti, centre voľného času, školskom hospodárstve a stredisku odbornej praxe. Ten príklad, ktorý som uviedol, to bol len jeden taký hororovejší scenár, môže nastať taký, že obecné zastupiteľstvo si môže postaviť hlavu, lebo sú tam ľudia rôzni a povie, že určuje rozsah činnosti jednu hodinu za rok. Chlapci si prídu jeden deň zahrať futbal a zaplatí sa len na hodinu ten dotyčný človek, ktorý tam bude vykonávať tú činnosť. No, ušetrili sme kopec prostriedkov. No a potom budeme argumentovať, však, ale im tam netreba veľa peňazí, lebo však, aha, pozrite sa, koľko išlo len na výdaje. Bolo to len málo. Ten istý bod platí vlastne v čl. II bod 19 pre vyššie územné celky, takže § 9 ods. 12 písm. h) sa navrhuje vypustiť z dôvodu nerovnosti nastavenia podmienok v systéme voľnočasovej výchovnej činnosti, tieto podmienky sa navrhujú upraviť vo vyhláške ministerstva školstva č. 306/2009 o školskom klube detí, školskom stredisku záujmovej činnosti, centre voľného času, školskom hospodárstve a stredisku odbornej praxe. Jediným kritériom na poskytnutie finančných prostriedkov by malo byť dieťa alebo žiak a jeho výsledky na danej škole a školskom zariadení a spokojnosť rodičov s poskytovanou výchovou a vzdelávaním. Nepovažuje sa za účelné, aby zriaďovateľ verejných škôl určoval, aké kritériá zriaďovateľov neštátnych škôl, lebo nie je jeho nadriadený ani kontrolný orgán. Má byť len sprostredkovateľ finančných prostriedkov pre neštátneho zriaďovateľa, ktoré by mali byť v zmysle legislatívny účelovo viazané. Tým by bola zabezpečená rovnoprávnosť zriaďovateľov všetkých škôl a školských zariadení. Ďalej tu mám návrh ďalšieho článku. V čl. II § 38 odsek 4 znie znie: „(4) Na rozhodovanie podľa § 5 ods. 3 okrem pokarhania riaditeľom školy a pochvaly riaditeľom školy, § 5 ods. 4 okrem pokarhania riaditeľom školy, podmienečného vylúčenia a pochvaly riaditeľom školy, § 5 ods. 5, § 5 ods. 6, § 5 ods. 13, § 5 ods. 14. § 5 ods. 15, §6 ods. 4 a 5, § 8 ods. 2 druhá veta, § 9 ods. 5, § 10 ods. 8 až 10 a 13, § 14 ods. 4, ods. 6 písm. b) a ods. 7, § 16 až 18, § 31, 32 a § 37 sa vzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní.“ Ide o to, že doteraz mali súkromné a cirkevné školy a školské zariadenia povinnosť vydávať potvrdenie o prijatí, teda rozhodnutie o prijatí žiaka na dané vzdelávanie a verejné školy a školské zariadenia toto nemali v povinnosti. Ak chceme zrovnoprávňovať a chceme skutočne kvalitu, tak to treba buď vyžadovať od všetkých, alebo od nikoho. Ak je to teda už zavedené, tak to nechajme, ale nech sa na tom rovnako participuje aj verejné školy a školské zariadenia. Ďalej, ako som už predtým spomínal o garantovaní financovania, podobný návrh dal už aj kolega Fronc, takže ak bude prijatý jeho návrh, ja potom svoj návrh stiahnem. Ale prečítam ho, keďže ho mám nachystaný. 4. V čl. II bod 55, § 39f ods. 1 písm. b) znie: „v období rokov 2013 až 2015 poskytne na žiaka cirkevnej základnej umeleckej školy, žiaka súkromnej základnej umeleckej školy, poslucháča cirkevnej jazykovej školy, poslucháča súkromnej jazykovej školy, dieťa cirkevnej materskej školy, dieťa súkromnej materskej školy, dieťa cirkevného školského zariadenia a dieťa súkromného školského zariadenia finančné prostriedky najmenej vo výške 88 % objemu finančných prostriedkov vypočítaných podľa osobitného predpisu“ (teda nariadenie vlády č. 668/2004); „v cirkevných zariadeniach školského stravovania a v súkromných zariadeniach školského stravovania finančné prostriedky najmenej vo výške 88 % objemu finančných prostriedkov vypočítaných podľa osobitného predpisu.“ Takisto nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 668/2004 o rozdeľovaní výnosu dane z príjmov územnej samospráve v znení neskorších predpisov. Odôvodnenie som už hovoril. To isté platí aj pre VÚC. Takže bod 5. V čl. II bod 55, § 39f ods. 2 písm. b) znie: „v období rokov 2013 až 2015 poskytne na žiaka cirkevnej základnej umeleckej školy, žiaka súkromnej základnej umeleckej školy, poslucháča cirkevnej jazykovej školy, poslucháča súkromnej jazykovej školy, dieťa cirkevného školského zariadenia a dieťa súkromného školského zariadenia finančné prostriedky najmenej vo výške 88 % objemu finančných prostriedkov vypočítaných podľa osobitného predpisu; v cirkevných zariadeniach školského stravovania a v súkromných zariadeniach školského stravovania finančné prostriedky najmenej vo výške 88 % objemu finančných prostriedkov vypočítaných podľa osobitného predpisu.“ Posledný bod, ktorý navrhujem vo svojom pozmeňovacom návrhu sa týka úbytku žiakov počas školského roka. Myslím si, že je to tiež na zváženie, pretože určite uznáte, aj páni poslanci, aj pán minister, že škola, kde sa odhlásia deti v priebehu školského roka z akýchkoľvek aktivít, škola by nemala mať nárok na to, aby poberala financie na tieto deti v plnej výške, tak ako boli zapísané do štatistiky na začiatku školského roka. Všetci vieme, že situácia v školách je taká, aby si školy navýšili nejaké tie príjmy, tak zapíšu povedzme všetky deti do nejakých rôznych aktivít či už školského klubu, či centier voľného času a tak ďalej, ale deti na tieto krúžky nenastúpia, nenastúpia ani do školského klubu a tým pádom v podstate škola berie na ne finančné prostriedky. Takže tak, ako to bolo doteraz zakotvené, pokiaľ nastane zmena o 5 % oproti stavu nahlásenému, aby mali povinnosť túto zmenu nahlásiť a podľa toho sa im upraví aj financovanie, aby nedochádzalo k zneužívaniu finančných prostriedkov a aby zbytočne neutekali preč. Takže navrhujem bod 6. Čl. I sa v § 7a doplní nový odsek 10, ktorý znie: „ak nastane v priebehu školského roka zmena počtu žiakov v školách a školských zariadeniach v územnej pôsobnosti niektorého zriaďovateľa presahujúca 5 % oproti stavu podľa § 7a ods. 1 tohto zákona, z ktorého bol určený objem finančných prostriedkov na daný kalendárny rok, je zriaďovateľ povinný túto zmenu nahlásiť najneskôr do 15. dňa mesiaca nasledujúceho po mesiaci, kedy ku zmene došlo. Zriaďovatelia škôl a školských zariadení sú povinní oznámiť zmenu počtu žiakov presahujúcu 5 % príslušnej obci, na území ktorej má sídlo školské zariadenie. Obec ako zriaďovateľ škôl a školských zariadení je povinná oznámiť zmenu počtu žiakov presahujúcu 5 % za všetky školy a školské zariadenia so sídlom na jej území príslušnému krajskému školskému úradu,“ po novom zrejme to už bude inak po reforme, ale zatiaľ je to tak, školské zariadenia, školskému, krajskému školskému úradu „najneskôr do 15. dňa mesiaca nasledujúceho po mesiaci, kedy ku zmene došlo.“ Právna úprava nadväzuje na ustanovenie § 7 ods. 7 zákona 597/2003 o financovaní základných škôl, stredných škôl a školských zariadení, ktorý bol účinný do 31. 12. 2006. Myslím si, že toto je úplne apolitická vec a aj rozumná, pretože skutočne ak dôjde k úbytku žiakov, tak aby sa zbytočne nečerpali finančné prostriedky a neutekalo to z rozpočtov na len tak navnivoč. No a na záver už len otázka, pán minister, keďže sa bude meniť financovanie škôl a školských zariadení, jedná sa teraz hlavne o školské zariadenia, vieme, už to včera pán Blanár spomenul, že sú rôzne kompetencie, sú originálne kompetencie a sú prenesené kompetencie a podľa toho sa vlastne aj rozdielne financujú jednotlivé vzdelávacie aktivity. Chcem sa opýtať, ako chcete v budúcnosti zabezpečiť zvýšenie platov učiteľov, keď v podstate nemáte dosah na garantovanie financovania vzdelávacích aktivít, to sa týka hlavne centier voľného času, základných umeleckých škôl, materských škôl a akým spôsobom chcete zasiahnuť do originálnych kompetencií samosprávy, keď vám to žiaden zákon neumožňuje? Takže ja by som veľmi nezavádzal učiteľov, najmä teda v školských zariadeniach tým, že ich prinútite im zvýšiť platy, keď im nechcete garantovať financovanie týchto aktivít. Ďakujem pekne. A ešte jeden doplnok. Pán spravodajca, žiadam, aby sa o mojich návrhoch hlasovalo samostatne. O bodoch č.1 a 2. Samostatne o bode 3, samostatne o bodoch č. 4 a 5 a samostatne o bode č. 6.	Ďakujem pekne.