D. Jarjabek, poslanec: (2003-04-23):
Pri Slovenskej televízii toto nevieme. Nevieme, akým spôsobom sa zvýši penzum verejnej služby. Do dnešného dňa v Slovenskej televízii nie je definovaná verejná služba, ale to nie je chybou súčasného vedenia. Do dnešného dňa napríklad nevieme, či tento koncesionársky poplatok, zvýšený, ide zhruba ročne o sumu 700 mil. korún, čiže keby mal platiť od 1. júla, hovorili by sme o sume 350 mil. Sk, teda o navýšení. A napríklad nevieme, či ústredný riaditeľ tento zvýšený koncesionársky poplatok nepoužije napríklad na odstupné prepúšťaným zamestnancom. Čo sa stane potom? Ako sa prejaví o ďalší rok zvýšenie koncesionárskeho poplatku pri verejnej službe? Je to posledný krok? Prečo sa nevytvára prostredie, aby koncesionársky poplatok mohol byť valorizovaný, napríklad, čo by pre mňa bolo ďaleko čistejšie, preto lebo situácia môže nastať o rok, o dva roky, zase v tom zmysle, že finančné prostriedky, ktoré sú takto taxatívne presne dané, jednoducho nebudú stačiť. Prečo neriešime tento problém istým percentom z čohosi, prečo neriešime tento problém iným spôsobom a zavádzame opäť fixnú sumu. Hovorím ešte raz, chýba mi tu presná analýza použitia. Hoci si uvedomujem, samozrejme, že tento koncesionársky poplatok, ktorý je v súčasnosti v Slovenskej televízii, je nedostačujúci. A naozaj s tým treba niečo robiť. Ale ešte raz, ja chcem vedieť, čo sa stane so zvýšeným koncesionárskym poplatkom, čo sa stane s touto sumou, ako sa to prejaví na tvorbe programu, akým spôsobom bude napríklad podporená pôvodná slovenská tvorba, ako sa to prejaví na všetkom tom, aj veľmi nepresnom, čomu hovoríme v tejto chvíli verejná služba, a čo je Slovenská televízia povinná robiť zo zákona. Preto stále vyčkávam, stále čakám na to, čo povie Rada Slovenskej televízie, akým spôsobom je riešená nová organizačná štruktúra. Preto môže hocikto hovoriť, čo chce, ide o novú organizačnú štruktúru. 1200 zamestnancov v rámci Slovenskej televízie, ktorí odídu preč, predsa to je istá sila. A hovoriť iba, že zamestnanci odchádzajú, a organizačná štruktúra ostáva, s týmto jednoducho nemôžem súhlasiť. Do dnešného dňa neviem napríklad, aká je typová vysielacia štruktúra, respektíve návrh novej typovej vysielacej štruktúry už so zvýšením koncesionárskeho poplatku, a to nehovorím o titulovej vysielacej štruktúre, stačí mi skutočne tá typová vysielacia štruktúra. Akým spôsobom sa napríklad bude riešiť problematika Slovenskej televízie v rámci doobedňajšieho vysielania. Tých otázok je strašne veľa. Nechcem vás týmto zdržiavať, budeme sa o tom určite baviť vtedy, keď tento zákon, teda ak prejde návrh novely do druhého čítania, a ak prejde do druhého čítania, určite v tomto zmysle dám pozmeňujúce návrhy, aby sme spresnili využitie koncesionárskeho poplatku. V opačnom prípade je to ťahanie peňazí z vrecka občanov bez toho, aby občania vedeli, čo za to dostanú. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.) Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: V rozprave ďalej vystúpi pán poslanec Maxon. M. Maxon, poslanec: Vážená pani predsedajúca, vážený pán minister, vážené dámy, vážení páni, pán poslanec Jarjabek stručne rekapituloval tie dôvody, prečo sa treba naozaj vážne zamyslieť nad tým, či je vôbec dostatok dôvodov a argumentov na to, aby sme tento zákon mohli prerokovať v prvom čítaní a posunúť do čítania druhého. Myslím si, že pán poslanec Jarjabek možno aj vďaka svojej skromnosti zabudol na jednu veľmi vážnu vec. V predchádzajúcom volebnom období bola pripravená komplexná novela, pardon, nový zákon o Slovenskej televízii. Len vďaka neochote vtedajšieho ministra a ministerstva kultúry ten zákon neuzrel svetlo sveta. A to ja považujem za kľúčovú vec a istým spôsobom považujem za veľmi významné, pán minister, aj to, čo ste povedali v závere svojho úvodného slova. Ja to naozaj zjednoduším. Vy ste povedali, že štátny rozpočet už jednoducho na to nemá. No dovoľte mi, aby som ja vám položil otázku: Ak sa neudejú zásadné a principiálne zmeny a štátny rozpočet na to nemá, tak prečo by mal mať na to občan? Akým spôsobom si občan vymôže právo, aby Slovenská televízia bola verejnoprávnou inštitúciou, aby Slovenská televízia prinášala občanovi to, čo má? Predsa vláda prostredníctvom legislatívy má nástroje na to, aby v tej Slovenskej televízii spravila poriadok. Teraz ideme robiť poriadok tak, že len na tento rok by mali zinkasovať o 350 mil. Sk viac a nakoniec už moji predrečníci, tak ako pán poslanec Čaplovič, aj pán poslanec Dušan Jarjabek povedal, že neexistuje analýza efektívneho využitia týchto prostriedkov, a ja uznávam, že ani nemôže existovať, lebo status quo je taký, že jednoducho tá analýza na súčasné podmienky je neakceptovateľná a tie budúce podmienky, v akých by Slovenská televízia chcela pracovať, jednoducho nepoznáme. No a čo je teda pre mňa absolútne kľúčové a čo chcem povedať, viete, naozaj tu mnohé veci zľahčujeme. Pri cenovej liberalizácii od januára tohto roku sme tu s takou ľahkosťou počúvali analýzy, že tie liberalizačné dopady na občana Slovenskej republiky, pardon, na rodinu Slovenskej republiky, sa budú pohybovať v rozmedzí 600 - 800 Sk. No dnes je to podľa analýz o celých 2000 Sk viac! Jednoducho, aj toto je ďalší náklad, ktorý, ak nevieme finančne zvládnuť procesy rozpočtovania, tak chceme vytiahnuť z vrecák občanov Slovenskej republiky. Pri tejto príležitosti je naozaj veľmi dôležité povedať, či nechceme, alebo Rada pre Slovenskú televíziu nemá záujem nám dať k tomuto stanovisko. Ja to hovorím predovšetkým preto, že, pán poslanec Jarjabek to spomenul, áno, vždy existovali veľmi vážne rozdiely medzi hospodárením v Slovenskej televízii a hospodárením Slovenského rozhlasu. Mám na mysli v tom negatívnom slova zmysle vo vzťahu k Slovenskej televízii a v tom pozitívnom slova zmysle, čo sa týka Slovenského rozhlasu. Takže suma sumárum, ja by som sa naozaj veľmi prikláňal k tomu. Dámy a páni, počkajme na analýzy, počkajme na tie kroky, ktoré verejnosť očakáva, že sa v Slovenskej televízii udejú, ale predovšetkým počkajme na komplexný zákon o Slovenskej televízii a potom so všetkou vážnosťou spravme analýzu a reálnu potrebu, koľko by mal občan zaplatiť za to, aby mohol byť riadnym koncesionárom. Okrem toho, samozrejme, táto novela neráta s jednou mimoriadne vážnou vecou, že, som presvedčený, že vzrastie počet takzvaných čiernych koncesionárov a súčasná právna úprava nedostatočne rieši možnosť vymáhania týchto poplatkov. Opäť sa stretávame s jednou novelou, ktorá bola šitá horúcou ihlou, novelou, ktorá nereflektuje potreby tejto spoločnosti, ale rieši rozpočtové problémy súčasnej vlády. Ja sa prihováram za to, aby sme tento návrh zákona neodstúpili do druhého čítania v pléne Národnej rady Slovenskej republiky. Ďakujem pekne za pozornosť. (Potlesk.) Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Pán poslanec Čaplovič, faktická poznámka. Uzatváram možnosť hlásiť sa s faktickými poznámkami. Pán poslanec, máte slovo.