Beblavý, Miroslav, poslanec NR SR (2014-06-05):
Ďakujem pekne. Ďakujem aj za to, že ako sa blíži piata hodina, máme rastúce obecenstvo. Takže dovoľte mi predstaviť tretí návrh z balíka deviatich zákonov, ktoré predkladáme na lepšie uplatnenie mladých ľudí. Tento zákon sa týka poskytovania informácií mladým ľuďom a ich rodičom o, by som povedal, o tom, ktoré vzdelanie a kde sa vyplatí. O čo ide? Dnes zverejňuje Ústav informácií a prognóz školstva, teda ktorý už medzi časom bol zlúčený s inou organizáciou, ale zbiera a zverejňuje štatistiky o zamestnanosti absolventov stredných a vysokých škôl, čo však treba povedať, že je pre rozhodovanie rodičov a mladých ľudí veľmi tupý nástroj. Z toho dôvodu, že špeciálne pri vysokých školách je veľmi malý problém so zamestnanosťou absolventov, ale problém býva skôr s kvalitou zamestnanosti, teda či si nájdu miesto a ako je honorované a ako sa v ňom vedia uplatniť. To znamená, pri absolventoch vysokých škôl je údaj o zamestnanosti takmer nevýpovedný a viac vypovedá skôr o regióne. Napríklad podľa takýchto údajov Prešovská univerzita je veľmi nekvalitná, lebo má vyššiu nezamestnanosť. Osobne si myslím, že to skôr vypovedá o tom, že Prešovská univerzita vzdeláva ľudí v regióne, ktorý má vážne ekonomické problémy, a nehovorí to nič o Prešovskej univerzite. Takže na to treba dávať pozor. Pri stredoškolských absolventoch sú tie údaje o zamestnanosti problematickejšie, teda nezamestnanosť je vyššia absolventov, ale aj tam keď sa na to pozrieme trošku s odstupom času, teda v priebehu pol až trištvrte roka po absolvovaní školy, tak výrazná väčšina stredoškolákov sa nakoniec tiež zamestná. Ale otázka je ako. A skôr majú problémy niektoré špecifické odbory. Z týchto dôvodov sa zaviedlo ešte v roku 2011 – 2012 systém, v ktorom sa vtedy pri absolventoch vysokých škôl zverejňovali na základe reálnych údajov Sociálnej poisťovne, aké sú platy absolventov rok až dva po tom, čo skončia vysokú školu, a boli tie údaje zverejňované nielen po fakultách a univerzitách, ale aj po jednotlivých odboroch. Takže každý si napríklad mohol pozrieť koľko zarábajú právnici z jednotlivých fakúlt rok až dva po absolvovaní školy, koľko zarábajú absolventi jednotlivých fakúlt alebo vysokých škôl. To znamená, že sme dostali oveľa presnejší obraz o tom, čo sa oplatí finančne. Hoci to samozrejme tiež nie je jediný spôsob ako merať zmysluplnosť napríklad vysokej školy, ale je to významný údaj. Tie údaje boli veľmi zaujímavé v tom, že boli reálne, boli založené nielen na nejakých prieskumoch, ale na reálnych tvrdých dátach Sociálnej poisťovne a boli zaujímavé aj tým, že ukázali, že niektoré mýty, ktoré tu sú o uplatniteľnosti, sú mýty a niektoré iné veci sú, naopak, pravdivé. Napríklad to, že informatici zarábajú veľa, potvrdili aj tieto dáta, ale to, že napr. zo špičkových ekonomicko-sociálnych škôl sú vynikajúce platy, sa potvrdilo tiež napriek tomu, ako sú dneska často kritizované. Naopak z tých nekvalitných to bolo oveľa, oveľa horšie. Bohužiaľ, musím konštatovať, že od, za ostatné dva roky sa prestali tieto údaje zverejňovať a aktualizovať. To znamená, dnes verejnosť nemá tieto kľúčové údaje k dispozícii. A keďže napriek opakovaným apelom ministerstvo školstva nesfunkčnilo tento systém po tom, čo ho vyplo, tak navrhujeme, aby v zákone bola táto povinnosť stanovená. A keď už teda tento zákon predkladáme, tak sme navrhli, aby sa táto povinnosť rozšírila aj na absolventov stredných škôl, najmä stredných odborných škôl, a aby teda rodičia, nielen žiaci, nielen pri uvažovaní o vysokej škole, ale aj pri uvažovaní o strednej škole, mali informácie o tom, aké sú reálne platy absolventov toho-ktorého odboru a školy. Samozrejme netreba tento údaj fetišizovať, ale spolu s údajmi o zamestnanosti, si myslím, že by to už predstavovalo celkom slušnú bázu rozhodovania sa na základe ekonomických faktorov. Samozrejme sú to aj veci, na základe ktorých potom štátne a verejné orgány môžu zvažovať svoje ďalšie kroky. Ďakujem veľmi pekne.