Kamenický, Ladislav, poslanec NR SR (2012-12-12):
Ďakujem. Nebudem naťahovať čas, skúsim svoje vystúpenie skrátiť. Vážená pani predsedajúca, vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, na úvod vy som chcel povedať, že som si pozorne vypočul viacerých opozičných poslancov. Skutočne súhlasím s niektorými vecami, že rozpočet má svoje riziká, ale či sa to opozícii páči alebo nie, ja vidím riziká hlavne dve. A to je riziko ekonomického vývoja externého prostredia a vývoj plnenia rozpočtov samospráv. Riešenie ostatných rizík považujem za priebežne riešiteľné, ak nenastane nepredvídaný ekonomický vývoj v eurozóne, respektíve v Európskej únii. Som skutočne rád, že sa našiel aj jeden opozičný poslanec, ktorý férovosť predkladateľa v súvislosti s aktualizáciou rozpočtu na základe prognózy aj ocenil. Doba je skutočne turbulentná a priebežná aktualizácia, priebežné prognózovanie na týždennej, respektíve mesačnej báze bude určite nutné. Toľko ku rizikám. Zožali sme tu veľkú kritiku za to, že sme svojím pozmeňujúcim návrhom zásadným spôsobom zmenili príjmy rozpočtu verejnej správy na budúci rok. Chcem stručne pripomenúť, prečo sa tak stalo, čo sú hlavné príčiny nutnosti posledných zmien. Ako prvé by som uviedol kolaps na finančnej správe začiatkom roka 2012, jednoznačne spôsobený nominantmi opozície, z toho vyplývajúce chybné údaje o bázach dôležitých pre zostavovanie rozpočtu, a to už v roku 2011 a aj roku 2012, a oneskorený prístup k údajom z finančnej správy. Po druhé, ako za výpadok, ako ďalšiu príčinu vidím výpadok daňových príjmov v roku 2012 o neuveriteľných 700 mil. eur, to znamená 1 % HDP proti vášmu rozpočtu na tento rok. Myslím si, že na základe týchto dvoch faktov nikto zo strán bývalej vlády nemá ani najmenšie právo terajší rozpočet trhať. Je mi skutočne záhadou, z akých dát ste vychádzali pri rozpočte na tento rok. Áno, vo výbere daní sú veľké problémy, ale viniť za to opatrenia vlády, z ktorých niektoré budú účinné až v budúcom roku, považujem za neseriózne. Ani vami glorifikovaná rovná daň, ktorá je momentálne platná, nezabezpečila tento rok daňové príjmy v rozsahu, ktorý ste si naplánovali. Čím to asi je? Myslím, že sa jasne ukazuje, že vaša teória o zázraku rovnej dane sa v čase krízy rúca. V prípade výšky rozpočtovaných výdavkov nám tu pán poslanec Štefanec stále dokola opakuje, ako daňové výdavky v rozpočtovanom roku 2013 stúpajú o 1,7 mld. eur. Snaží sa to opakovať tisíckrát dokola, aby sa to stalo pravdou. Čo je však zarážajúce, že pán Štefanec v skutočnosti používa porovnanie skutočnosti v roku 2011 oproti rozpočtu 2013. Prečo nepoužíva vlastné rozpočtované výdavky na tento rok vo výške 17 mld. 299 mil. na rok 2012? No lebo sa mu to nehodí, nakoľko rozpočtované výdavky na rok 2013 vo výške 17 mld. 001 mil. eur sú o 298,5 mil. nižšie, to znamená, o 1,72 percenta ako v roku 2012. Ak od týchto výdavkov odpočítame rezervu na otvorenie druhého piliera v objeme 229 mil. eur, je síce pravdou, že táto rezerva je neistá, ukáže sa až v budúcom roku, či bude naplnená, ale na druhej strane na túto rezervu nie sú viazané žiadne konkrétne výdavky. Ak odpočítame výdavky z titulu metodickej zmeny spôsobu výberu príspevkov prevádzkovateľov jadrových zariadení vo výške 58 mil. eur a medziročný rast výdavkov rozpočtu Európskej únie vo výške 480 mil. eur, výdavky štátneho rozpočtu 2013 oproti výdavkom rozpočtu vašej vlády na rok 2012 budú nižšie o 6,2 %, čo predstavuje viac ako 1 mld. eur. To sú fakty. Porovnávať výšku výdavkov z rozpočtu, z rozpočtu 2013 voči skutočnosti 2011 považujem za účelové. Tento rozdiel, rozdiely v týchto dvoch rokov boli spôsobené hlavne veľkým nečerpaním eurofondov. To pán Štefanec vie. K čomu som sa chcel v mojej rozprave pristaviť, je boj s daňovými podvodmi. Považujem to za veľmi dôležitú agendu z pohľadu naplnenia hlavného cieľa budúcoročného rozpočtu, dosiahnutie deficitu pod 3 percentá. Podľa mňa nie je normálne, aby pri kontrole v pätnástich reštauráciách v ôsmich prevádzkach klient dostal falošný doklad, aby sa tam predával neokolkovaný alkohol a neokolkované cigarety. Viem, že opozícia bude kričať, že boj s daňovými podvodmi má regresívny, represívny charakter, ale realita je taká, že po Grécku sme na predposlednom mieste z krajín Európskej únie v efektívnosti výberu daní. Na to poukázal aj generálny tajomník OECD. Musím povedať, že terajšia vláda je prvou vládou, ktorá sa vážne a seriózne zaoberá bojom proti daňovým podvodom, zvýšením efektívnosti výberu daní. Koniec koncov pri poslednej návšteve práve tajomník OECD upozornil na to, že Slovenská republika musí sa sústrediť na zvýšenie efektívnosti výberu daní. Neplatiť dane by nemalo byť národným športom. Vláda pripravila veľmi účinné opatrenia. A musím povedať, je to skutočne prvá vláda, ktorá urobila komplexný program boja. Vznikla tu Národná jednotka finančnej polície nazývaná Daňová kobra, ktorá napríklad odhalila tunel na pašovanie tovaru, cigariet a ľudí na ukrajinsko - slovenskej hranici, karuselové podvody s DPH v kauze cukor. Ďalším opatrením je rozšírenie počtu kontrolujúcich osôb. Okrem daňových kontrolórov to budú aj colníci a naposledy aj všetci pracovníci Finančnej správy, čím sa počet osôb rozšíri z tisícdvesto na deväťtisíc osôb. Boli tu prijaté legislatívne zmeny, napríklad obmedzenie platieb v hotovosti do 15 000 eur pre fyzické osoby a 5 000 eur pre právnické osoby, v neposlednom rade aj plán boja proti daňovým podvodom na roky 2012 až 2016, v ktorom sa bude postupne zavádzať 52 opatrení, ktoré sa zamerajú hlavne na daňové podvody s DPH, ukazujú spôsob riešenia tejto problematiky. Tomu hovorím efektívny a konkrétny plán boja proti daňovým podvodom. To skutočne nie je rezignácia na riešenie problémov s výberom daní, ako tu bolo ixkrát povedané. Skutočne si toto nemyslím. Neplatenie daní ja osobne považujem za nekalú súťaž. Ako k tomu prídu bežní občania, ktorí poctivo platia dane? Takisto ako k tomu prídu poctiví podnikatelia, ktorých sa tu mnohí zastávate, ktorí majú cenovo konkurovať špekulantom, ktorí dane neplatia? Je to nemorálne a boj proti daňovým podvodom a zvýšenie efektívnosti výberu daní je aj preto vládnou prioritou č. 1 na budúci rok. Je pravda, že do daňových rajov odchádzajú firmy, ktoré sa vyhýbajú plateniu daní z príjmov, ale tento výrazný trend tu bol aj v minulosti a nijako sa nedá spájať so zvýšením dane z príjmu pre právnické osoby na 23 percent. Kým pred troma rokmi bolo takýchto subjektov asi tisíc zo Slovenska, dnes je ich vyše tri a pol tisíca. Tento nárast bol výrazný aj v rokoch 2010 a 2011, to znamená počas vlády terajšej opozície. Toto dokazuje, že ani zázrak zvaný „rovná daň“ nepomohol tento problém vyriešiť. Ak sa bavíme o daňových rajoch, základným a nevyvrátiteľným faktom je, že pri sadzbe dane z príjmu 0 % alebo 1 % sa nedá konkurovať ani 19-percentnou sadzbou, ani 23-percentnou sadzbou dane z príjmu právnických osôb. Podnikatelia sa rovnako ako ľudia delia na poctivých a na špekulantov. Existujú proste subjekty, ktoré dane platia v krajine, v ktorej podnikajú, lebo ich ani nenapadne ísť do daňových rajov a chcú si splniť svoju daňovú povinnosť tam, kde vytvorili zisk. To považujem za fér voči krajine, napríklad aj Slovenskej republike, ktorá im to umožnila. Nabádanie subjektov na daňové podvody a na daňové úniky považujem za nekorektné. Na druhej strane sú tu aj firmy, ktoré sa plateniu daní snažia všemožne vyhýbať. Myslím, že je nutné vytvoriť podmienky, aby sa takéto firmy cítili menej komfortne, ako tomu bolo doteraz. Vidím problém hlavne v tom, že v rámci Európskej únie existujú zmluvy o zamedzení dvojitého zdanenia s členskými krajinami Európskej únie, ktoré majú skrytý status daňových rajov. Je to napríklad Cyprus, Luxembursko, Holandsko. Na základe týchto zmlúv, ak ste už raz boli zdanení v takejto krajine, napríklad aj sadzbou nula percent, tak dodatočne už platiť dane v druhej krajine, to znamená napríklad aj na Slovensku, nemusíte. To považujem za veľký problém. Takto v podstate nezaplatí daňový subjekt žiadnu daň. A bavíme sa o dvoch krajinách Európskej únie. Som presvedčený, že na to, aby sa zamedzilo takémuto obchádzaniu daní, je nutná zmena smerníc a prispôsobenie legislatívy všetkých krajín Európskej únie týmto smerniciam. Vyhýbanie sa plateniu daní v rámci Európskej únie skutočne považujem za nekalú súťaž a verím, že tieto závody ku dnu sa podarí aspoň v rámci Európskej únie zastaviť. Inak na to skutočne doplatia všetky členské krajiny Európskej únie. Viacerokrát sa tu hovorilo o vplyve inflácie a poklese reálnych miezd ako výsledku vládnutia tejto vlády. Spomínal to napríklad poslanec Štefanec. Pán poslanec Štefanec, ako ste priznali, za vašej vlády v roku 2011 bol pokles reálnych miezd na Slovensku. Je to skutočne tak, pričom musím s poľutovaním poznamenať, že to bol najhlbší prepad reálnych miezd od roku 2006. Staršie dáta som, žiaľ, nemal k dispozícii. Preto nechápem, prečo vy najviac kričíte o tom, že v budúcom roku 2013 bude pokles reálnych miezd na Slovensku v dôsledku opatrení vlády. Na zopár číslach by som vám chcel ukázať, že tomu tak nie je. Národná banka Slovenska vo svojej najnovšej prognóze uvádza, že v roku 2013 sa očakáva pomalý reálny rast miezd. Takisto IFP odhad potvrdil, že rast reálnych miezd bude na úrovni 0,4 percenta. Často z úst opozície počuť, že to bude zdražovanie. Až si však pozriete najnovšiu prognózu Národnej banky, tak sa v roku 2013 očakáva inflácia na úrovni 2,3 %, aj keď teda my v rozpočte máme 3,1 %, to je pravda, čo je oproti roku 2012 o 1,5 menej, ak vychádzame z očakávanej skutočnosti na rok 2012 na úrovni 3,8 percenta. Miera inflácie v roku 2011 bola cca na úrovni roku 2012. Národná banka vo svojej prognóze udáva, „v horizonte predikcie sa predpokladá spomaľovanie inflácie.“ V roku 2012 by mala dosiahnuť 3,8 %, v ďalších rokoch postupne 2,3 % v roku 2013 a 1,9 % v roku 2014. Príčinu nižšej inflácie vidí Národná banka Slovenska v spomalení rastu importných cien, v poklese cien ropy, v spomalení dynamiky cien energií a v dôsledku nízkeho domáceho dopytu po tovaroch a službách z dôvodu hospodárskej krízy. Očakávaná miera inflácie len potvrdzuje reálnosť mierneho rastu reálnych miezd v roku 2013. Takže to, čo tu tvrdí opozícia, z momentálneho pohľadu, samozrejme v prognózach sa vždy vychádza z toho, čo momentálne poznáme, považujem to za nepodložené politikárčenie, ktoré nie je podložené ekonomickými faktami. Kričíte, že budeme všetko zdražovať, pritom ceny plynu na Slovensku na budúci rok rastú len skutočne minimálne, skôr vôbec, a ceny elektriny pre domácnosti budú dokonca klesať. Áno, žijeme v turbulentnej dobe charakteristickej rýchlymi zmenami. Tento rozpočet bol prerokovaný vo Výbore pre daňové prognózy. Je postavený na, aj vďaka teda nášmu pozmeňovaciemu návrhu alebo pozmeňovacím návrhom, na najčerstvejších číslach, pričom výbor posúdil prognózu ako realistickú. S prihliadnutím na riziká, ktoré som uviedol na začiatku svojho vystúpenia, ho tiež považujem za realistický a podporím ho. Ďakujem za pozornosť. (Potlesk.)