P. Hrušovský, predseda NR SR: (2004-02-03):
Pán poslanec Béreš, nech sa páči. V. Béreš, poslanec: Ďakujem pekne. Vážený pán predsedajúci, vážení páni ministri, vážené poslankyne, poslanci, dovoľte mi len pár slov k predmetnému zákonu. Chcel by som povedať, že prakticky ten proces transformácie prebieha v Európe, ako aj v Latinskej Amerike už od začiatku 80. rokov a práve tento proces podobne, ako bol spustený na ministerstve dopravy, je absolútne normálny. A vrátim sa, samozrejme, aj k niektorým podnetom, ktoré išli od poslancov, ktorí vystúpili predo mnou. V každom prípade dá sa garantovať, že aj predmetný zákon v prípade, ak bude prijatý, tak musí dodržiavať Dohovor o medzinárodnom civilnom letectve. To znamená, že práve tento medzinárodný dohovor chráni svojím spôsobom štandard služieb, ktorý musí byť v každom prípade zachovaný. Dostal som dosť veľa pripomienok práve od predsedov VÚC, ktorí pripomienkovali práve vo vzťahu k pozemkom, to znamená, či by mali byť súčasťou infraštruktúrneho prioritného majetku alebo letiskovej infraštruktúry. Po mnohých diskusiách sme dospeli k záveru, že práve hodnota týchto leteckých spoločností spočíva hlavne v tom, ak práve tieto pozemky tam vlastne budú zachované. Preto sa vlastne prikláňam práve k vládnemu zákonu. Čo sa týka diskusie, že 25 % akcií previesť na VÚC, 25 % napríklad na mestá, je toho času dosť komplikovaný, pretože nie je možné vopred vlastne stanoviť podiely, resp. práve Fond národného majetku bude zodpovedný za výber investorov, ktorí vstúpili v tej druhej fáze privatizácie. To znamená, že nie je možné zo zákona vopred stanoviť jednotlivé podiely. Samozrejme, že garantom verejného záujmu ostávajú územné celky, ako napríklad aj mestá. To znamená, že vlastne tá obava regionálnej samosprávy môže byť vyvážená práve tým, že budú komunikovaní práve aj zástupcovia VÚC v prípade, ak teda Fond národného majetku zverejní možnosť vstúpiť investorsky v procese privatizácie. Veľmi zaujímavou myšlienkou je napríklad zlatá akcia vo výške 34 %, ktorá by mohla byť akousi garanciou štátu, ktorý by vykonával kontrolu. A práve tých 33 % by bolo prevedených na VÚC a 33 % na mestá. Takže je to jeden z variantov, ktorý je celkom možný. Na západe celkom osvedčený prostredníctvom trvania tejto zlatej akcie. Chcel by som povedať, že práve výška rezervného fondu bola jedným z dôvodov, prečo som aj komunikoval s ministerstvom dopravy. Myslím si, že 1 %, ako bolo na začiatku navrhnuté, je dosť malé percento na to, aby v prípade, ak nastanú nejaké závažné problémy, prípadne nešťastia atď. na tých letiskách, aby bolo možné nejako zabezpečiť tú štátnu kontrolu a štátnu garanciu v konečnom dôsledku, preto aj ten pozmeňujúci návrh, ktorý prednesiem, bude smerovať k zvýšeniu 1 % na 5 %. Čo sa týka preferovania veľkých letísk, ako bolo povedané aj poslancom Jasovským, samozrejme, dá sa v tom vidieť pravda, na druhej strane zasa treba povedať, že práve malé letiská majetkovo budú prevedené na mestá, to znamená, že je tam zase akási garancia, že práve tá miestna samospráva bude v tomto ohľade zverejnená. Čo sa týka samotného letiska v Bratislave, tak predpokladá sa výška základného imania vo výške 5 mld. a samozrejme, že je namieste aj otázka, že kam by mala stratégia daného letiska z hľadiska privatizácie smerovať. Či budeme konkurovať viedenskému letisku, alebo sa skôr zameriame na akési, dá sa povedať, vytvorenie dvojčaťa, pretože boli tu už náznaky hlavne zo strany Rakúska, že mali záujem odkúpiť práve bratislavské letisko. V tomto ohľade sa, samozrejme, pripájam skôr k prvej alternatíve. To znamená, že si myslím, že práve bratislavské letisko je schopné konkurovať, a preto si myslím, že ten vstup hlavne toho kapitálu zo strany Schwechatu by nebol celkom najšťastnejší. Dovoľte mi teda predniesť pozmeňujúce návrhy k vládnemu návrhu zákona o letiskových spoločnostiach a o zmene a doplnení zákona č. 143/1998 Z. z. o civilnom letectve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 37/2002. K § 9 ods. 2: Slovo „1 % „ sa nahrádza slovom „5 %“. Zdôvodnením je hlavne návrh, ktorý zvyšuje objem rezervného fondu. Zvýšenie objemu fondu sa navrhuje s cieľom, aby letiskové spoločnosti mali dostatočný priestor na využitie fondu najmä v začiatočnej činnosti, keď v nich bude iba nepeňažný vklad. Zvýšenie objemu je odôvodnené aj porovnaním so železničnou spoločnosťou s obdobným predmetom činnosti, ktorá tvorí rezervný fond vo výške 5 % základného imania. 2. K § 14. Doterajší text sa označuje ako odsek 1, za ktorý sa vkladá nový odsek, ktorý znie: „(2) Tento zákon sa nevzťahuje na majetok štátu v správe Ministerstva obrany Slovenskej republiky na vojenskom letisku Sliač, Prešov a Kuchyňa.“ Zdôvodnenie: Nie je účelné umožniť komerčné podnikanie so základnými vojenskými letiskami Sliač, Prešov a Kuchyňa. Návrh preto smeruje k obmedzeniu možnosti Ministerstva obrany Slovenskej republiky zakladať týmto majetkom letiskové spoločnosti alebo ho prevádzať na samosprávne kraje. To sa však netýka prevádzkovania civilnej časti vojenského letiska. Keďže pri letisku Sliač je časť majetku štátu aj v správe Slovenskej správy letísk, tento návrh neobmedzuje možnosť založiť akciovú spoločnosť spravujúcu túto časť majetku a tým umožňuje využitie letiska Sliač aj podľa predpisov platných pre civilné letectvo. Ďakujem za pozornosť.