E. Kukan, minister zahraničných vecí SR: (2004-02-04):
Slovensko spolu s ostatnými pristupujúcimi krajinami rokovalo o vstupe do Európskeho hospodárskeho priestoru ako rovnocenný partner spolu so súčasnými členskými štátmi. Hlavnou otázkou rokovaní, ktoré sa začali 9. januára 2003 a boli ukončené 3. júla minulého roku, bolo zvýšenie finančného príspevku krajín Nórska, Lichtenštajnska a Islandu na zmiernenie štrukturálnych a sociálnych rozdielov na rozšírenom vnútornom trhu. Rozšírením v roku 2004 sa zvýši náročnosť úloh v oblasti sociálnej a hospodárskej súdržnosti v rámci Európskej únie. Preto bolo od Islandu, Lichtenštajnska a Nórska požadované zvýšenie ich finančného príspevku. Po prvé s ohľadom na zvýšené náklady členských štátov únie v súvislosti s dosiahnutím stabilného rozšírenia a po druhé na odzrkadlenie prínosu, ktorý týmto krajinám prinesie prístup na trh rozširujúci sa približne o 75 miliónov ďalších spotrebiteľov. Ďalším kľúčovým bodom v rokovaní bol budúci obchod s nórskymi produktmi. Počas rokovaní predovšetkým Island a Nórsko považovali za svoju prioritu, aby mohli s morskými produktmi ďalej obchodovať s pristupujúcimi krajinami i po rozšírení. Na základe rokovaní boli dohodnuté významné kvóty únie na príslušné produkty, čo umožní ďalej pokračovať nielen v obchodných vzťahoch, ale bude to znamenať prínos aj pre spracovateľské odvetvia v nových členských štátoch. V rámci celkového výsledku rokovaní sa podarilo nájsť uspokojivé riešenie prechodných období v oblasti poľnohospodárskych produktov, v oblasti spracovaných poľnohospodárskych produktov, ako aj osobitná dohoda s Lichtenštajnskom o voľnom pohybe osôb. Krajiny Európskeho hospodárskeho priestoru, ktoré sú súčasťou Európskeho združenia voľného obchodu, predovšetkým Nórsko, preberajú na seba významnejší podiel o zníženie sociálnych a hospodárskych rozdielov na rozšírenom vnútornom trhu. Vďaka tomu sa bude môcť potenciál rozšíreného jednotného trhu prejaviť v plnej miere. Slovenská delegácia postupovala pri rokovaniach o pristúpení k Dohode o Európskom hospodárskom priestore v súlade so schválenou smernicou pre rokovanie, čím boli naplnené záujmy a priority Slovenskej republiky. Dovoľte mi, aby som vás v krátkosti oboznámil s výsledkami rokovaní, s výsledkami, ktoré sú pre Slovenskú republiku významné. Nórsko, Island a Lichtenštajnsko budú prispievať od 1. mája tohto roku do 30. apríla 2009 sumou 600 miliónov eur. Príjemcom finančných grantov z týchto zdrojov bude 10 nových členských krajín a Grécko, Portugalsko a Španielsko. Finančné prostriedky budú určené na projekty v oblasti životného prostredia, európskeho kultúrneho dedičstva, rozvoja ľudských zdrojov, vzdelávania a zdravotnej starostlivosti a starostlivosti o deti. Pre Slovensko pripadne z multilaterálneho príspevku 5,39 %, čo bude znamenať približne 1,4 miliardy slovenských korún. Nórsko počas piatich rokov poskytne ďalších 567 miliónov eur prostredníctvom bilaterálneho finančného nástroja, ktorý sa bude úzko koordinovať s finančným mechanizmom Európskeho hospodárskeho priestoru, pričom dôraz sa bude klásť na pomoc pri integrácii nových členských štátov do vnútorného trhu v súlade s kľúčom platným pre Kohézny fond. Z bilaterálneho príspevku Nórska pre Slovensko pripadne 6,7 %, to znamená 1,6 miliardy Sk, ktoré budú môcť byť využité na implementáciu schengenského acquis - zlepšenie životného prostredia, regionálnu politiku a cezhraničné aktivity. Dohoda o účasti v Európskom hospodárskom priestore bola podpísaná zástupcami všetkých 25 členských a pristupujúcich krajín Európskej únie 14. októbra 2003 v Luxemburgu. Zástupcovia Lichtenštajnského kniežactva, Nórskeho kráľovstva a Islandskej republiky dohodu podpísali 11. novembra 2003 vo Vadúze s účinnosťou od 14. októbra 2003. Dovtedy bol podpis dohody v rokovaní predovšetkým s Lichtenštajnským kniežactvom, ktoré požadovalo vyriešenie dvojstranných otázok so Slovenskou republikou a Českou republikou. Slovenská republika pri svojom vzniku diplomatickou cestou výslovne uznala Lichtenštajnské kniežactvo a súčasne ho požiadala o svoje uznanie a o nadviazanie diplomatických stykov medzi oboma štátmi. Lichtenštajnské kniežactvo v roku ´93 oznámilo, že je pripravené uznať na základe vzájomnosti Slovenskú republiku ako suverénny a nezávislý štát s cieľom nadviazania diplomatických stykov a navrhlo začať rokovania o všetkých s tým spojených a ešte otvorených otázkach medzi oboma štátmi. Otázka vzájomného uznania a nadviazania diplomatických stykov oboch nástupníckych štátov bývalej Česko-slovenskej federatívnej republiky s Lichtenštajnskom zostala preto dodnes neuzavretá. Slovensko považuje tento problém za dvojstrannú otázku, ktorá nesúvisí s Dohodou o účasti v Európskom hospodárskom priestore. Napriek tomu, že Lichtenštajnsko zo svojej pozície ustúpilo a Dohodu o účasti v Európskom hospodárskom priestore podpísalo, otázka bezvýhradného uznania Slovenskej republiky s Lichtenštajnskom zostáva otvorená. Chcel by som zdôrazniť, že Slovenská republika od svojho vzniku uznáva Lichtenštajnské kniežactvo ako suverénny a nezávislý štát a je pripravená s ním nadviazať diplomatické styky. Odmietame však spájať uznanie štátu s akýmikoľvek podmienkami. Sme preto odhodlaní spolupracovať s Lichtenštajnským kniežactvom v rámci Európskeho hospodárskeho priestoru ako aj vo všetkých iných oblastiach vzájomných vzťahov na základe rovnosti a partnerstva. Podpis dohody zo strany Lichtenštajnského kniežactva, Nórskeho kráľovstva a Islandskej republiky tak umožnil začatie ratifikačného procesu v súčasných členských krajinách Európskeho hospodárskeho priestoru a v krajinách, ktoré sa stanú členmi tohto priestoru tak, aby nadobudla platnosť dňom vstupu nových členských krajín do Európskej únie. Vážený pán predseda, pani poslankyne, páni poslanci, dovoľte mi vyjadriť presvedčenie, že Národná rada Slovenskej republiky svojím súhlasom s Dohodou účasti v Európskom hospodárskom priestore opätovne potvrdí jednoznačnú podporu vstupu Slovenskej republiky do spoločenstva prosperujúcich demokratických štátov Európy a umožní tak začlenenie našej krajiny do priestoru, ktorý prispeje k rýchlejšiemu ekonomickému rastu, zvýšeniu životnej úrovne a k celkovému skultivovaniu trhového a sociálneho prostredia. Vážený pán predseda, ďakujem, skončil som.