M. Dzurinda,  predseda vlády: (2001-10-23):
Hneď na úvod chcem povedať, že informácia, ktorú vám predkladám, je presne tak, ako bolo urobené zadanie. To znamená, že budeme hovoriť o rámcovej dohode medzi Slovenskou republikou a Európskou bankou pre obnovu a rozvoj, ktorá sa má týkať aktivít medzinárodného fondu na podporu vyradenia Bohuníc z prevádzky. Hovorím to preto, lebo často sa v médiách zamieňa táto téma s témou, ktorou sa zaoberali vlády v rokoch 1994, v rokoch 1997 a potom aj súčasná vláda v rokoch 1999. Teda téma nie je a podľa môjho názoru ani nemá byť o tom, aké je rozhodnutie, ktoré sa týka odstavenia prvých dvoch blokov v rokoch 2006 - 2008, ale téma je o tom, akú zmluvu uzatvoriť a s kým, aby sme mohli čerpať peniaze Európskej únie ako kompenzáciu zato, že prvé dva bloky Jadrovej elektrárne Jaslovské Bohunice odstavíme v rokoch 2006 - 2008. Teda ešte raz podčiarkujem, nejde o tému, ktorá vláda ako postupovala v rokoch 1994, 1997, 1999, nejde o otázky technické, ale ide vyslovene o zmluvu, o Rámcovú dohodu medzi Slovenskou republikou a Európskou bankou pre obnovu a rozvoj, ktorá je inštrumentom v tomto slova zmysle Európskej únie na transfer peňazí z Medzinárodného fondu  Slovenskej republike. Európska komisia ocenila záväzok vlády Slovenskej republiky, a preto tak, ako sa hovorí v tejto rámcovej dohode, Európska banka bude poskytovať financovanie na báze grantu zo zdrojov fondu na financovanie alebo spolufinancovanie implementácie projektov na podporu vyraďovacích prác Jadrovej elektrárne Bohunice V1 a opatrení v energetike, ktoré sú dôsledkom rozhodnutia prijatého Slovenskou republikou na konečné odstavenie Jadrovej elektrárne Bohunice V1 prostredníctvom poskytnutia technickej pomoci a nadobúdania inštalácie a uvedenia do prevádzky zariadenia. Ide teda o to, že máme šancu čerpať pomerne značný objem peňazí ako kompenzáciu zato, že tieto prvé dva najstaršie bloky budú vyraďované v rokoch 2006 - 2008. Ako výraz ocenenia nám teda Európska únia poskytla na obdobie rokov 1999  až 2006 prvú časť kompenzácie nákladov spojených s rozhodnutím o odstavení Jadrovej elektrárne V1 v Jaslovských Bohuniciach s výškou 150 mil. EUR. Pri súčasnom kurze je to 6 450 mil. Sk. Podčiarkujem, že to je iba prvá časť kompenzácie nákladov spojených s odstavením V1 v Bohuniciach. Nakoľko je finančný plán Európskej únie schválený iba do roku 2006, finančná pomoc Európskej únie pre Slovensko, podobne ako pre Litvu alebo Bulharsko, je zatiaľ tiež určená iba do tohto termínu, to znamená, do roku 2006. O zvýšení a predĺžení poskytovania finančnej pomoci sa bude rokovať aj v ďalšom období a rozhodne sa až pri zostavovaní finančného plánu na roky 2007 až 2013. Rámcová dohoda medzi Slovenskou republikou a Európskou bankou pre obnovu a rozvoj vytvorí predpoklady na uzatvorenie dohody o prispievaní, ktorú uzatvorí Európska banka pre obnovu a rozvoj s Európskou komisiou a na základe ktorej budú presúvané prostriedky z Európskej komisie do fondu. Dohodnutý termín podpisu rámcovej dohody je 16. november tohto roku. V rovnaký deň bude zasadať aj zhromaždenie prispievateľov do fondu. Najväčším prispievateľom je, pochopiteľne, Európska komisia. Ale do fondu môžu prispievať aj iné krajiny, ktoré prejavia záujem. Máme informácie, že predbežne takýto záujem o príspevok do fondu prejavili Dánsko a Holandsko. Je potrebné zdôrazniť veľmi podstatnú skutočnosť, že táto rámcová dohoda ani dohody o prispievaní neriešia termín samotného odstavenia elektrárne V1. To som povedal už na začiatku. Teda nerieši sa samotná podstata, rieši sa iba transfer finančnej pomoci alebo finančnej kompenzácie. Na rámcovú dohodu potom nadviažu jednotlivé dohody o poskytnutí grantov, ktoré budú uzatvorené alebo uzatvárané medzi Európskou bankou pre obnovu a rozvoj a prijímateľmi. Prijímateľmi môžu byť právnické, ale i fyzické osoby, ktoré budú zabezpečovať proces odstavovania Jadrovej elektrárne V1 Jaslovské Bohunice. Slovenská republika však bude rozhodovať o tom, na ktoré projekty bude možné uzatvárať grantové dohody. Grantová dohoda teda nebude môcť uzatvorená bez súhlasu slovenskej strany, a to aj napriek tomu, že Slovenská republika nemôže byť prispievateľom do tohto fondu. Prostriedky Európskej únie budú do fondu prevedené na základe finančných memoránd medzi Európskymi spoločenstvami a Slovenskou republikou a na základe dohody o príspevku medzi Európskou komisiou a Európskou bankou pre obnovu a rozvoj. Podľa schválených pravidiel fondu Európska banka odsúhlasila, že bude spravovať prostriedky, ktoré majú byť k dispozícii od prispievateľov do fondu na financovanie alebo spolufinancovanie prostredníctvom grantov na prípravu a implementáciu vybraných projektov potrebných na prípravu a podporu konečného odstavenia V1 vrátane  ostatných súvisiacich projektov. Úlohou vytvore-ného fondu je však aj akumulovať prostriedky získané alebo získavané od ďalších prispievateľov. Čerpanie prostriedkov z fondu je možné až po jeho sfunkčnení. Tento krok vyžaduje predovšetkým schválenie a podpísanie Rámcovej dohody medzi Európskou bankou pre obnovu a rozvoj a Slovenskou republikou. Tej dohody, ktorá sa stala predmetom vášho záujmu. Finančné prostriedky Európskej únie sú prostriedkami PHARE a sú rozdeľované v rámci finančných memoránd na obdobie dvoch rokov. Za účelom ich získanie je potrebné ukončiť všetky formálne náležitosti pre presun prostriedkov z Európskej komisie do fondu do konca roku 2001, do konca tohto roku, čím sa formálne vykážu ako spotrebované z hľadiska pravidiel PHARE. V prípade, že sa neuzavrie rámcová dohoda do konca tohto roku, hrozí prepadnutie prostriedkov z finančného memoranda 1999. Podľa zákona č. 130/1998 Z. z. je povinnosťou prevádzkovateľa vyradiť jadrovú elektráreň z prevádzky. Na tento účel by  v štátnom fonde likvidácie jadrových elektrární, jadrových zariadení v Slovenskej republike chýbalo aj v roku 2015 viac ako 4 mld. Sk, ktoré by musel hradiť prevádzkovateľ. Vďaka tomuto dohovoru, ktorý sa stal predmetom vášho záujmu, dohovoru s EBRD, nebude musieť slovenský prevádzkovateľ takúto čiastku hradiť vôbec. Rámcová dohoda nadväzuje na európsku dohodu o pridružení. Finančné memorandá uzatvárame medzi Slovenskou republikou a Európskou komisiou. Je v súlade s našimi medzinárodnými záväzkami a Ústavou Slovenskej republiky. Otázky zdaňovania podľa časti VI rámcovej dohody sú upravené identicky ako v článku 13 finančného memoranda uzatvoreného medzi Slovenskou republikou a Európskou komisiou 10. mája 1994. Rámcová dohoda má charakter strešnej grantovej zmluvy. Nezakladá priamo práva a povinnosti fyzických a právnických osôb, preto je schvaľovaná na úrovni vlády Slovenskej republiky. Pán prezident mi napísal list, v ktorom vyslovil domnienku, že môže ísť o zmluvu prezidentskú. Preto som poveril vicepremiéra  pána Fogaša, aby navštívil pána prezidenta, aby si vydiskutovali tieto záležitosti. Stalo sa tak. Ja sa neskôr k tejto téme vrátim a jednou drobnou úpravou zabezpečíme, že táto zmluva bude môcť byť podpísaná na úrovni vlády Slovenskej republiky. Ako už iste viete, pred niekoľkými dňami 26. septembra tohto roku bol na rokovaní vlády odsúhlasený materiál Návrh rámcovej dohody medzi Európskou bankou pre obnovu a rozvoj, týkajúcej sa aktivít Medzinárodného fondu na podporu odstavenia Bohuníc, a bolo prijaté príslušné uznesenie, podľa ktorého bol minister hospodárstva poverený podpísať predmetnú rámcovú dohodu s prílohou. Termín podpisu zmluvy je plánovaný na 16. novembra tohto roku, kedy, ako som uviedol, bude zasadať aj Zhromaždenie prispievateľov do tohto fondu. Súčasťou agendy pred-kladanej zhromaždeniu bude aj expertný zámer žiadateľa o finančné zdroje, ktorý bude ako podporný názor pre prispievateľov. V zmysle uvedeného uznesenia vlády dostal príslušný minister relevantné úlohy, minister hospodárstva.  Po schválení tejto predmetnej rámcovej dohody vládou boli však opätovne otvorené niektoré otázky týkajúce sa jej definitívneho znenia. Tieto otázky boli otvorené v médiách, ale aj na politickej úrovni. Zmienim sa aspoň tých rozhodujúcich. Boli tri. V časti 13 sa to týka riešenia sporov, podľa ktorej časti v prípade akéhokoľvek sporu alebo rozdielnosti pri výklade rámcovej dohody má prednosť anglické znenie rámcovej dohody. Požiadavky slovenskej strany bola smerovaná na zrovnoprávnenie oboch verzií. Vzhľadom na konvencie Európskej banky  pre obnovu a rozvoj pri uzatváraní podobných zmlúv  s inými krajinami je potrebné rešpektovať daný stav, že prednosť má znenie anglické. V súvislosti s odstavením obidvoch blokov sa v celom texte dohody vyskytoval technický termín následná likvidácia, ktorý mohol nepresne predznačovať spôsob riešenia vyraďovania Jadrovej elektrárne V1 Jaslovské Bohunice na zelenú lúku. Vzhľadom na to, že spôsob vyraďovania V1 ešte nie je definitívne určený, technicky správne je používať termín vyraďovanie namiesto termínu likvidácia. Túto požia-davku Európska banka pre obnovu a rozvoj akceptovala. No a napokon v preambule v časti 1 a v časti 4 sa v pôvodnom texte vyskytovalo vyjadrenie týkajúce sa záväzku Slovenskej republiky ku konečnému odstaveniu s cieľom následného vyradenia blokov 1 a 2 Jadrovej elektrárne V1 Jaslovské Bohunice. Je zrejmé, že dohoda má rámcový charakter a nezakladá priamo povinnosti právnických a fyzických osôb. Tieto budú definované v jednotlivých grantových dohodách schvaľo-vaných na konkrétne projekty. Z uvedeného dôvodu bola vznesená táto veľmi citlivá pripomienka s návrhom na zmenu pôvodného textu popisujúceho záväzok slovenskej strany ku konečnému odstaveniu s cieľom následného vyradenia blokov na text pojednávajúci iba o konečnom odstavení blokov. Vyvinuli sme značné úsilie, ale napokon aj tu Európska banka pre obnovu a rozvoj našim argumentom vyhovela. Myslím, že to deklaruje aj pozitívny prístup druhej strany k predmetnej téme. Na zasadnutí prístupovej konferencie 26. októbra, to znamená koncom tohto týždňa, očakávame uzatvorenie kapitoly Energetika. Iste každý z vás vie, že ide o jednu z najcitlivejších kapitol, ktorú ašpirantské krajiny rokujú, negociujú s Európskou úniou. Na rozdiel od iných krajín, a vy iste viete kam napríklad smerujem, Slovensko naozaj má veľkú šancu, aby sme tento týždeň mohli túto kapitolu s Európskou komisiou uzatvoriť. Poslednou podmienkou pre tento úspech je schválenie rámcovej dohody s Európskou bankou pre obnovu a rozvoj. Na záver, dámy a páni, chcem sa teda vrátiť k tomu podstatnému, čím som začal. Nejdeme nad záväzok daný v uzneseniach vlády naposledy v roku 1999. Nie je to riešenie vecné. Táto rámcová dohoda medzi EBRD a vládou Slovenskej republiky je o tom, aby sme mohli čerpať šesť a pol miliardy korún ako prvú čiastku do roku 2006. Čiastku, ktorú využijeme na všetko, čo súvisí s prípravou prvých dvoch blokov Jadrovej elektrárne V1  na odstavenie. Je to iba čiastka prvá. Potom po roku 2006, samozrejme, budeme rokovať aj s Európskou úniou, aj s ďalšími krajinami Európskej únie, aby sme mohli tento náš fond ešte posilniť, pretože chceme z neho hradiť nielen práce technické, ale aj rekvalifikáciu, ľudí pracujúcich v jadrovej elektrárni, rôzne sociálne problémy, programy, a preto sa budeme usilovať, aby táto čiastka bola čo najvyššia. Teda rámcová dohoda medzi Európskou bankou pre obnovu a rozvoj a Slovenskou vládou nejde po daných úpravách, ktoré som uviedol na samý záver, ani v najmenšom rozsahu nad rámec vecných doteraz prijímaných opatrení. Ďakujem veľmi pekne za pozornosť. J. Migaš,  predseda NR SR: Ďakujem, pán predseda vlády. Pán poslanec Fico, máte procedurálne návrhy? Nech sa páči.