J. Slota, poslanec: (2002-02-07):
Na jednej strane premiér Maďarskej republiky Viktor Orbán na adresu aplikovania zákona o zahraničných Maďaroch prednesie: „Konečne po 80 rokoch sa celý maďarský národ zjednocuje a vytvára veľké Maďarsko, a tak napĺňa svoju históriu.“ Na druhej strane my pripravujeme bezpohlavnú politickú deklaráciu, o ktorej všetci vieme, že je zdrapom papiera, ktorý ani v najmenšom nezabráni realizácii uvedeného zákona. Maďarskí oficiálni politici, a to ako vládni, tak opoziční, sa netaja tým, že chcú revidovať Trianonskú zmluvu, a tým vlastne otvorene spochybňujú suverenitu okrem iných štátov aj Slovenskej republiky. Pritom kašľú na nejakú kultivovanosť, kašľú aj na Európsku úniu a na ďalšie medzinárodné organizácie a dohody. Naši vládni predstavitelia v jednom kuse hovoria o tom, aby sme len kultivovane rokovali, aby sme boli slušní, a naivne si myslia, že týmto zabodujeme v Európe a vo svete. Európa a svet, samozrejme, takýchto pohladká po hlave a použije ich ako toaletný papier, pretože väčšiu cenu ani nemajú. Pravá Slovenská národná strana na základe analýzy uvedeného zákona, ktorý hrubým spôsobom pošliapava medzinárodné právo a de facto likviduje svojimi účinkami Zmluvu o dobrom susedstve a priateľskej spolupráci medzi Slovenskou republikou a Maďarskou republikou zo dňa 19. 3. 1995, žiada Národnú radu Slovenskej republiky, aby vypovedala túto zmluvu, ktorá v kontexte vyjadrení vrcholových predstaviteľov maďarského štátu je paródiou na susedské vzťahy, a o priateľstve môžu rozprávať už len šialenci. Na záver, vážení, chcem zdôrazniť, že toto nie sú žiadne vášne, ani nacionalistické, ani nijaké iné, ako to tu niekto silou-mocou chce podkladať, ale tvrdá realita a pravda, ktorá sa síce zle počúva, ale, bohužiaľ, hlupák to nikdy nepochopí. A preto nám nič iné nezostáva, len si želať, aby pánboh pomohol slovenskému národu a slovenskému štátu. (Potlesk.) I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem pánu poslancovi Slotovi za jeho vystúpenie v rozprave. Páni poslanci, panie poslankyne, klub HZDS má zhruba 5 sekúnd, takže v rozprave vystúpi ešte pán poslanec Brňák, lebo si praje vystúpiť v tom rozsahu. Nech sa páči. P. Brňák, poslanec: Vážený pán predsedajúci, vážený pán minister, vážená Národná rada Slovenskej republiky, predseda vlády premiér Dzurinda uprednostnil kamarátsky vzťah k premiérovi Orbánovi v tejto záležitosti, premiér Orbán uprednostnil záujem Maďarskej republiky. Ďakujem. (Potlesk.) I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem, pán poslanec. HZDS vyčerpalo určený čas v rozprave, podobne ako iné kluby, ktoré vystúpili a mali prihlásených svojich poslancov. Iné kluby, samozrejme, nevyužili svoj rokovací čas, ale neboli ani prihlásení ich poslanci. Ostáva ešte pani poslankyňa Slavkovská, ktorá bola prihlásená do rozpravy. Stratila poradie. Konštatujem, že nie je v rokovacej sále. To znamená, že nemôže už vystúpiť v rozprave. Ďalej, pánovi poslancovi Paškovi ešte zostáva vyše minúty do rozpravy. Konštatujem, že nie je prítomný v rokovacej sále. A je tu ešte požiadavka, ktorá bola vznesená, páni poslanci a panie poslankyne, pri rozprave pánom poslancom Oberhauserom. Včera v rámci svojho vystúpenia on aj pani poslankyňa Malíková požiadali o umožnenie dokončiť svoje vystúpenie. Takže podľa § 29 ods. 6 zákona o rokovacom poriadku o návrhu rečníka rozhodne Národná rada Slovenskej republiky bez rozpravy vzhľadom na to, že sme neboli schopní prijať uznesenie pre nedostatok poslancov. Budeme hlasovať o požiadavke pána poslanca Oberhausera, aby mohol dokončiť svoje vystúpenie. Žiadam, páni poslanci, aby ste prišli do rokovacej sály na hlasovanie o tomto návrhu. Páni poslanci, budeme hlasovať o požiadavke, ktorú vzniesol v rámci svojho vystúpenia pán poslanec Oberhauser, aby mohol dokončiť svoje vystúpenie vzhľadom na to, že ako nezávislý poslanec mal zhruba niečo vyše štyri minúty času na svoje vystúpenie. Prosím, aby ste sa prezentovali a zároveň hlasovali o tomto návrhu, ktorý predniesol pán poslanec Oberhauser. Hlasujte, prosím o tomto návrhu. Hlasujte o návrhu pána poslanca Oberhausera, aby mohol dokončiť svoje vystúpenie v rozprave, prosím. (Hlasovanie.) Prítomných 86 poslancov, za 38, proti 15, zdržalo sa 15, nehlasovalo 18. Konštatujem, že tento návrh Národná rada Slovenskej republiky neprijala. Ďalej bola požiadavka pani poslankyne Malíkovej. Pani poslankyňa Malíková nie je v rokovacej sále, preto nedám o tomto návrhu hlasovať. Pán poslanec Oberhauser, máte procedurálny návrh? Nech sa páči, predneste najprv návrh. V. Oberhauser, poslanec: Ďakujem, pán predsedajúci. Ja som v zmysle rokovacieho poriadku, nakoľko som nemohol vystúpiť, odovzdal návrh uznesení na doplnenie uznesení pani spravodajkyni s tým, že žiadam, aby sa o všetkých bodoch hlasovalo jednotlivo. Ďakujem. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem. Prosím, páni poslanci, konštatujem, že vystúpili rečníci v rozprave podľa určeného času pre jednotlivé poslanecké kluby, preto vyhlasujeme rozpravu o tomto bode programu za ukončenú. Pýtam sa, pán navrhovateľ, či chcete vystúpiť k rozprave. Vystúpi pán poslanec Peter Weiss. Prosím. P. Weiss, poslanec: Vážené dámy, vážení páni, ďakujem vám všetkým za vaše názory a pripomienky k návrhu vyhlásenia Národnej rady Slovenskej republiky k Zákonu o zahraničných Maďaroch, ktoré pripravil Zahraničný výbor Národnej rady. Začnem tým, že boli pochybnosti, či samotný návrh na Vyhlásenie Národnej rady, ktorý bol pripravený zahraničným výborom, je politicky opodstatnený. Boli dokonca aj výčitky, že vraj robíme chybu, keď vôbec pripúšťame diskusiu na túto tému v Národnej rade Slovenskej republiky, lebo vraj zhoršíme vyjednávaciu pozíciu Slovenskej republiky, pokazíme atmosféru vo vzťahoch s Maďarskou republikou a dáme priestor vyjadreniam nejakých neželaných názorov, a že vraj to je vec exekutívy a mala by sa ňou zaoberať exekutíva. Vážení priatelia, myslím si, že život dal jasne za pravdu tým, ktorí odmietali tieto obavy a výčitky. Na zákonodarný akt parlamentu Maďarskej republiky, ktorý má v niektorých častiach účinky v Slovenskej republike, musíme predsa odpovedať len a len na pôde slovenského parlamentu, pretože do našej suverénnej kompetencie zasiahli niektoré časti tohto sporného zákona, ktorý prijal parlament susednej republiky. A je tu ešte jeden moment. Spor takéhoto druhu, aký vznikol medzi Slovenskou republikou a Maďarskou republikou, je potrebné riešiť v súčinnosti výkonnej a zákonodarnej moci, ale aj v súčinnosti politických strán. Preto by sme v tejto situácii mali viac zohľadňovať to, čo nás spája, než to, čo nás rozdeľuje. Diskusia ukázala, že to, čo nás spája, je odmietnutie arogantného postupu súčasnej maďarskej vládnej garnitúry a podpora základných zámerov navrhnutého vyhlásenia. Rozdeľuje nás prístup ku konkrétnym krokom, ktoré sa urobili a ktoré sa majú urobiť vzhľadom na to, že od 1. 1. 2002 zákon nadobudol účinnosť. Podľa môjho názoru práve parlament je tým miestom, kde sa má reagovať na názory a nálady, ktoré tento spor vyvolal v slovenskej spoločnosti. Tu by sme mali hľadať riešenia, pretože, či sa to niekomu páči alebo nie, tento problém sa veľmi silno a citlivo dotkol nielen občanov Maďarskej republiky, nielen príslušníkov maďarskej národnostnej menšiny na Slovensku, ale aj všetkých občanov Slovenskej republiky, teda aj a predovšetkým Slovákov. A to, že zaznejú v parlamente rôznorodé názory, aj také, s ktorými jeden či druhý nesúhlasia, to je podstata demokracie. Postup, ktorý zvolila maďarská vládna garnitúra pri príprave a presadzovaní tohto zákona, vyvolal rozruch nielen v maďarskej spoločnosti, ale aj v slovenskej spoločnosti. A je lepšie, keď sa tento rozruch ventiluje demokraticky v parlamente a hľadajú sa spoločné riešenia vzniknutej situácie. Zahraničný výbor Národnej rady Slovenskej republiky podal už v novembri 2001 pomocnú ruku ministerstvu zahraničných vecí. Po vzájomnej dohode sme uskutočnili dve zasadnutia zahraničného výboru k danej téme a v súčinnosti pripravili návrh vyhlásenia. Došlo aj k súčinnosti vládnej diplomacie a parlamentnej diplomacie. So slovenským stanoviskom boli oboznámené aj niektoré európske politické rodiny, štruktúry OBSE, Rady Európy a Európskej únie. To, že Slovenská republika pre svoj postoj získala medzinárodnú podporu, je výsledok tejto súčinnosti vládnej diplomacie a parlamentnej diplomacie. Preto by som chcel poprosiť súc si plne vedomý zložitosti a citlivosti situácie, citlivosti otázky, akou je suverenita Slovenskej republiky, aby sme zjednodušujúco nebagatelizovali prácu slovenskej diplomacie a činnosť tímu, ktorý vedie štátny tajomník Jaroslav Chlebo. V tejto súvislosti by som, vážené kolegyne, vážení kolegovia, chcel upriamiť vašu pozornosť na jeden moment, ktorý vyplýva z analýz správania sa maďarskej vlády a pôsobenia politických strán na maďarskej politickej scéne. Podľa môjho názoru maďarská strana bola zaskočená pevnosťou slovenského postoja a tým, že nemá medzinárodnú podporu pre svoju „inovátorskú“ koncepciu – spájanie národa ponad hranice vytváraním právnych a inštitucionálnych väzieb medzi Maďarskou republikou a občanmi iných štátov. Maďarská strana očakávala, že Slovenská republika uzavrie podobnú dohodu ako Rumunská republika, čo malo byť potom prezentované a využité v predvolebnom období ako jej zásadný úspech v oblasti starostlivosti o zahraničných Maďarov a čo bolo jasne vyjadrené aj vo vyhláseniach predsedu vlády pána Orbána. Po tom, čo sa na maďarskej vnútropolitickej scéne začal silne presadzovať názor opozície, že dohoda s Rumunskom bola jednoznačným víťazstvom rumunskej diplomacie, maďarská vládna koalícia sa podľa môjho názoru bojí, že dohoda so Slovenskou republikou, ktorá nemieni ustúpiť zo svojich principiálnych stanovísk, by mohla byť znovu hodnotená tak, že Maďarská republika obom susedným štátom s najpočetnejšími maďarskými národnostnými menšinami ustúpila v otázke zákona, ktorý sa stal hlavným tromfom vo volebnom boji. Preto sa maďarská vláda vydala na cestu presviedčania domácej verejnosti aj medzinárodného spoločenstva, že všetky susedné krajiny zákon akceptujú a akurát Slovenská republika je odrazu neústretová. V tejto súvislosti by bolo zaujímavé mať podrobnejšiu analýzu, v akom reálnom režime sa uplatňuje zákon o zahraničných Maďaroch vo vzťahu k občanom Zväzovej republiky Juhoslávie, Ukrajinskej republiky, Rumunskej republiky, Chorvátskej republiky a Slovinskej republiky a vďaka akým postupom to tieto krajiny nepokladajú za zásah do svojej suverenity. Ak podporujeme princípy, ktoré v rokovaniach presadzuje slovenská diplomacia a ktoré sú stelesnené aj v návrhu Vyhlásenia Národnej rady Slovenskej republiky, o ktorom budeme o chvíľu hlasovať, mali by sme si odpovedať na otázku, či sú naše slovenské stanoviská mäkšie ako stanoviská iných štátov, s ktorými sa Maďarská republika už dohodla. Nie je to tak, že kým tieto štáty rokovali s Maďarskou republikou z pozície, ako zákon implementovať, naša diplomacia dôsledne vychádzala zo stanoviska, že rokovať treba o základných princípoch, a nie o tom, ako zákon uplatňovať? Nerobíme chybu, keď kritizujeme diplomaciu práve za to, že sa dôsledne usiluje presadzovať princípy, ktoré sú obsiahnuté aj v predloženom návrhu vyhlásenia, a že pre tieto princípy získala pochopenie aj v medzinárodnom spoločenstve? Boli by sme radšej za dohodu o tom, ako zákon de facto realizovať na území Slovenskej republiky? Nemali by sme skôr podporiť doterajšie kroky slovenskej diplomacie? To, že súčasná maďarská vládna garnitúra zrejme stráca politickú vôľu dohodnúť sa so Slovenskou republikou, vzhľadom na blížiace sa voľby v Maďarskej republike, že nechce pristúpiť na oprávnenú požiadavku využiť na realizáciu podpory jazykovej a kultúrnej identity mechanizmy, ktorými disponuje platná Zmluva o dobrom susedstve a priateľskej spolupráci medzi Maďarskou republikou a Slovenskou republikou, by nemalo byť dôvodom na spochybňovanie našej vlastnej diplomacie. Diskusia však poukázala na iný závažný problém, ktorým je posúdenie činnosti mimovládnych organizácií, prostredníctvom ktorých sa vybavujú preukazy zahraničného Maďara a na základe ktorých sa vlastne štartuje vykonávanie tohto zákona. Vážené kolegyne, vážení kolegovia, odznelo tu veľa polemických názorov. Nie som právnik a nechcem tu robiť nejaké nezodpovedné a nekvalifikované úsudky. Vláda by však podľa môjho názoru mala diskusiu v parlamente na tému ochrany suverenity, ktorá odznela, čo najskôr vyhodnotiť a zaujať k nej stanovisko. Podľa môjho názoru nemôžeme iba pasívne konštatovať, že súčasná legislatíva má medzery. Chcel by som oceniť všetky hlasy, ktoré potvrdili moje konštatovanie na úvod diskusie, že návrh vyhlásenia nie je namierený proti občanom Slovenskej republiky maďarskej národnosti. Nenechajme sa vyprovokovať k neznášanlivosti. Riešme problém na základe argumentov práva a medzinárodných štandardov. Buďme politicky aktívni. Včera na zasadnutí slovenskej skupiny Medziparlamentnej únie pani poslankyňa Podhradská navrhla pozvať na návštevu Slovenskej republiky členov skupiny slovensko-maďarského priateľstva v rámci Medziparlamentnej únie. Myslím si, že tento návrh, ktorý si osvojilo včerajšie zasadnutie Medziparlamentnej únie, by sme mali podporiť. Pripravuje sa aj návšteva zahraničného výboru z Maďarskej republiky. V súvislosti s návrhom pána Bohunického a po konzultácii s ním si dovoľujem navrhnúť, aby miesto vytvárania nejakej novej komisie bol zahraničný výbor priebežne informovaný o tom, aké kroky urobila slovenská diplomacia, sú v zahraničnom výbore zastúpení predstavitelia všetkých relevantných politických strán, napokon, na zasadnutie zahraničného výboru majú prístup aj ďalší poslanci. Myslím si, že by sme mohli zahraničný výbor využiť ako ten orgán parlamentu, ktorý bude komunikovať s vládou. A bude potom prostredníctvom neho poslanecká snemovňa informovaná. Ďalej by som chcel povedať, že podporujem ako upresňujúce a korektné tie pozmeňujúce návrhy, ktoré predložil pán poslanec Rusnák a ktoré predložil pán poslanec Kanis. Chcel by som sa vyjadriť aj k návrhu na doplnenie uznesenia, ktorý predložil pán poslanec Kalman. Je na vaše posúdenie, či je to naozaj tak, že vláda Slovenskej republiky nedostatočne obhajovala záujmy Slovenskej republiky voči Maďarskej republike a medzinárodným inštitúciám. Myslím si, že treba posúdiť iný problém. A to je to, aké sú naše vnútorné mechanizmy na to, aby sme v praxi nedovolili, čo je v súlade s našimi princípmi, uplatňovať tento zákon. Čo sa týka tej 2. časti uznesenia, aby vláda predložila Národnej rade súbor opatrení na ochranu národnoštátnych záujmov Slovenskej republiky v súvislosti s účinnosťou Zákona Maďarskej republiky o Maďaroch žijúcich v susedných krajinách, je to návrh, ktorý som ja preformuloval trochu inak, to znamená, aby vláda vyhodnotila túto diskusiu a do mesiaca alebo do dvoch týždňov dala informáciu parlamentu, ako posudzuje tie výhrady, ktoré zazneli v parlamente a ktoré sa týkajú v praktického uplatňovania štátnej suverenity na území Slovenskej republiky. Čo sa týka návrhu pána Zelníka, aby vláda Slovenskej republiky vypovedala Zmluvu o dobrom susedstve a priateľskej spolupráci medzi Slovenskou republikou a Maďarskou republikou, nepokladám tento návrh za dobrý, pretože zrušiť si tú základnú právnu dohodu, právnu normu, na základe ktorej chceme regulovať a riešiť aj tento problém, by nebolo dobré a navyše nemať so susedom, s ktorým evidentne budeme mať dlhodobejšie spory v niektorých otázkach, takúto zmluvu, to by len oslabilo pozície Slovenskej republiky a nemali by sme z toho žiadny osoh. Čo sa týka pána poslanca Hofbauera, ktorý navrhol vypustiť posledné dva odseky textu vyhlásenia, chcel by som podotknúť, že ak sa bude akceptovať návrh pána poslanca Rusnáka a pána poslanca Kanisa, tie možné výhrady voči tým dvom odsekom budú vylepšené. Takže ja by som sa skôr prihováral za to, aby sme akceptovali návrhy, ktoré predložil pán Kanis a pán Rusnák. Pán poslanec Kandráč navrhuje, aby vláda prijala účinné opatrenia na zamedzenie uplatňovania Zákona o Maďaroch žijúcich v susedných štátoch na zvrchovanom území Slovenskej republiky. To korešponduje s tým mojím návrhom, aby vláda do čo ja viem dvoch týždňov, a myslím si, že je to v jej vlastnom záujme, dala informáciu parlamentu, ako mieni postupovať. Čo sa týka návrhu pani Podhradskej, aby vláda využila svoje všeobecné nariaďovacie právomoci a vydala nariadenie krajským úradom zrušiť registráciu Združenia na spoločné ciele, nakoľko kancelárie tohto združenia vyvolávajú činnosť, ktorá je v rozpore so zákonmi Slovenskej republiky, ako človek, ktorý nie je právnik, by som skôr navrhoval, aby sa táto diskusia vyhodnotila a aby sa tie právne spory, ktoré tu zazneli, dali do istého konsenzuálneho stanoviska, aby sme nešili horúcou ihlou. Vážené kolegyne, vážení kolegovia, ešte raz vám ďakujem za tú väčšinovú podporu návrhu vyhlásenia, ktoré predložil zahraničný výbor, a myslím si, že pred hlasovaním o konečnom texte vyhlásenia bude prestávka na poradu poslaneckých klubov a na prípadné rokovania medzi poslaneckými klubmi. Ďakujem vám za pozornosť. I. Presperín, podpredseda NR SR: Ďakujem, pán poslanec. Vážení páni poslanci, na základe požiadavky aj spravodajkyne a skutočnosti, že je veľa pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov, nebudeme teraz hlasovať o tomto zákone, pretože je potrebné ich skutočne detailne prejsť a zamyslieť sa nad nimi. Čiže hlasovať o týchto návrhoch, ktoré boli v rámci rozpravy, ako aj o celkovom uznesení budeme po hodine otázok a odpovedí, ktorá je o 14.00 hodine. Teraz budeme pokračovať... (Hlasy z pléna.) Prosím, páni poslanci – procedurálne návrhy, tak ako sú uvedené na tabuli, s tým, že to rozhodnutie, ktoré som povedal, by bolo žiaduce, aby sme rešpektovali. Pán poslanec Hofbauer, nech sa páči. R. Hofbauer, poslanec: Pán predsedajúci, žiadam v rámci procedurálneho návrhu len usporiadať tie hlasovania tak, aby môj pozmeňujúci návrh predchádzal návrhom pána Rusnáka a Kanisa, pretože po vypustení obsahovo balastného odseku 4 a odseku 5 vlastne je bezpredmetné ich rozširovať o ďalšie ešte balastnejšie časti pasáže, pretože ťažisko obsahové aj vecné je obsiahnuté v odseku 1, v odseku 2 a v odseku 3 návrhu uznesenia. Ďakujem. I. Presperín, podpredseda NR SR: Pán poslanec Kužma.