Viskupič, Marián, poslanec NR SR (2020-02-20):
Vážený pán predseda, vážený pán minister, ctené kolegyne, kolegovia, no jedna z vecí, ktorú vyčítame skrátenému legislatívnemu konaniu, je absencia pripomienkového konania a napríklad aj možnosti zapojenia odbornej verejnosti. Čo ak je človek chorý? Navštívi lekára odborníka, aby zistil, čo mu je a našiel sa nejaký návrh liečby. Rovnako ak sú choré verejné financie, tiež je potrebné dať slovo aj odborníkom a teda napríklad ekonomickým analytikom. Ja si dovolím preto teda zacitovať z vyjadrenia klubu ekonomických analytikov, ktorí kritizujú vládou navrhované opatrenia tesne pred voľbami. Myslím si, že je dôležité, aby v týchto vypätých emotívnych časoch zaznel aj takýto odborný, odborný názor odborníkov. Čiže, pardon, vládou schválený balík opatrení zásadným spôsobom zvyšuje deficit v tomto i v ďalších rokoch. Členovia klubu ekonomických analytikov sú jasne proti jeho prijatiu. Opatrenia sú orientované na spotrebu, bez vplyvu na zvýšenie potenciálu ekonomiky do budúcnosti a sú v ostrom protiklade so schválenými, vládou schválenými výdavkovými limitmi. Bez prijatia adekvátnych kompenzačných opatrení by ekonómovia považovali rozpočet za rizikový až veľmi rizikový. Podľa Rady pre rozpočtovú zodpovednosť môže deficit slovenských verejných financií presiahnuť 3 % už v roku 2022. Takýto rozpočet by bol mínou pre novú vládu a teda dôvodom na uťahovanie opaskov. Ekonómovia preto apelujú aj na prezidentku, aby v prípade schválenia tieto opatrenia nepodpísala, vrátila naspäť na prerokovanie do parlamentu. Už súčasný stav verejných financií, teda pred prijatím týchto opatrení, je na míle vzdialený vládnym cieľom. A teda podľa Rady pre rozpočtovú zodpovednosť je aktuálny odhad schodku na rok 2020 bez dodatočných opatrení na úrovni 1,79 HDP, čo je už teraz podstatne viac ako vládny cieľ 0,49-percenta HDP. Slovensko sa vďaka rýchlo rastúcim výdavkom a minutiu neočakávaných príjmov výrazne odchýlilo z cesty k vyrovnanému rozpočtu už v roku 2018, čo v januári potvrdila aj vláda schválením výdavkového limitu na rok 2020. Rozpočtová rada upozornila aj na to, rozpočtová rada upozornila, že na to, aby sa v roku 2020 splnili vládou schválené výdavkové stropy, budú musieť prijať opatrenia vo výške 1,2-percenta HDP. Tak isto vládny dlh je dnes stále v sankčných pásmach ústavného zákona o rozpočtovej zodpovednosti a to 49,5-percenta HDP ku koncu 2018. Podľa odhadov rozpočtovej rady je pre Slovensko dlhodobo udržateľný dlh maximálne 40 percent HDP. Európskou úniou akceptovateľná hodnota 60 percent je pre Slovensko kvôli starnutiu populácie nedostatočná. No a teda na čom sa zhodli ekonomickí analytici, teda čo by bolo treba spraviť, ak sa toto prijme? Zvýšenie deficitu o 0,5 percenta HDP pre tento rok a 0,8 percenta HDP od budúceho roku nepovažujú za ekonomicky odôvodnené v čase, kedy sa prijali výdavkové limity a sme ako krajina výrazne odchýlení od cesty k vyrovnanému rozpočtu. Bez dodatočných opatrení verejný dlh zostane naďalej v sankčných pásmach. Navrhovaný mix opatrení drvivá väčšina ekonómov považuje za orientovaný čisto na spotrebu bez výraznejšieho vplyvu na potenciál ekonomiky. Tieto opatrenia vnímajú v ostrom rozpore so schválenými výdavkovými limitmi a teda v prípade schválenia týchto opatrení pokladajú výdavkové limity za pochované. Nepovažujú za správne prijímať tieto fiškálne zásadné opatrenia doslova pár dní pred skončením volebného obdobia. Myslím, že toto tu viackrát už dnes zaznelo. Po schválení týchto opatrení by väčšina ekonómov považovala stav rozpočtu skutočne za veľmi rizikový. A rozpočet odovzdaný v takomto stave by bol rozpočtovou mínou pre novú vládu a skutočným dôvodom na uťahovanie opaskov. Následne sa ekonómovia aj vyjadrili vlastne k navrhovaným kompenzačným opatreniam, ktoré by podľa nich boli vhodné, a najviac teda rezonuje, teda čo by nás v realite čakalo, ak prijmeme tieto. Čiže najlepší spôsob je ich teda neaplikovať, ale hneď druhí hovoria, že Slovensku bude hroziť zvyšovanie majetkových alebo environmentálnych daní alebo viazanie výdavkov, alebo zvýšenie spotrebných daní, alebo zvýšenie DPH. Prosím, toto treba občanom povedať, že vždy je to niečo za niečo. Proste trináste dôchodky, na tie peniaze treba niekde zobrať. A toto si aj analytici myslia, proste zoberieme ich, bohužiaľ, od ľudí. Je tu ešte jedna možnosť a to je tá, že skutočne Slovensko musí prestať, na Slovensku sa musí prestať kradnúť, musí sa znížiť korupcia. A aj to je dôvod prečo čítame kauzy tejto vlády. A budem pokračovať. 5. 5. 2016, názov článku „SAS žiada zastaviť dva tendre rezortu dopravy, zasadne pre ne výbor“. Pričom išlo o informačný systém výstavby za 45 miliónov, ktorý je štvornásobne predražený a sprevádzajú ho pochybné okolnosti. Ministerstvo odmietlo zverejniť kompletné poklady k súťaži. Škody 34 miliónov. Rovnaký deň 5. 5., „Zamestnanci píšu ministrovi: v NDS dlhodobo vládne korupcia a tunelovania“. Zamestnanci Národnej diaľničnej spoločnosti opisujú rozsiahlu korupciu. Predpokladaná škoda 35 miliónov. 2. 6. 2016, „V obskúrnom tendri Sociálnej poisťovne sú nám pán Mitrík a pán Federič dlžní odpoveď“. Kontrolné orgány sa odmietli zaoberať pochybným tendrom Sociálnej poisťovne za 71 miliónov eur. Pravdepodobná škoda 21 miliónov eur. 13. 6., „Vysvetlenie kauzy Bašternák. Sedem základných otázok“, zasa názov článku. Bašternák zrejme štát podviedol na DPH a bol krytý vrcholnými predstaviteľmi vlády. Škoda 5,9 milióna. Tu sa na chvíľku zastavím. Toto je jedna z káuz, kde už vieme výsledok a úplne jasný výsledok, že to tak bolo, a pán Bašternák si svoj trest odpykáva vo väzení. 22. 6. 2016, „Eurofondy na zberné dvory mala získať zločinecká skupina s prepojením na Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky“. Eurofondy na zberné dvory mala získať zločinecká skupina, firma s pochybným pozadím dostala štedré dotácie na štyri zberné dvory a na autovrakovisko, ktoré sú dnes podľa zistení našej bývalej pani poslankyne Nicholsonovej prázdne. Škoda milión 890-tisíc euro. Iba o deň neskôr 23. 6. 2016, „Opozícia: Črtá sa ďalší podvodný obchod ministra vnútra Roberta Kaliňáka“. Pán Kaliňák mal podvodne získať akcie pod cenu a to v čase, keď mal byť na zahraničnej ceste. Škoda na pohľad drobná, asi 37 miliónov, pardon, 37-tisíc euro. O týždeň neskôr 29. 6. 2016, názov článku „Martin Glváč má za ušami“. Minister obrany štyri dni pred voľbami podpísal pochybnú tajnú zmluvu na 27 miliónov. Predpokladaná škoda 8,1 milióna eur. 28. 8. 2016, „Slovenská pošta sabotuje Kali špeciál“. Štátna pošta sabotovala rozosielanie materiálu o Kaliňákových kauzách. Tu ťažko hovoriť o škode, je to len dokreslenie, ako Slovenská pošta bola poplatná vládnej strane. 10. 9. 2016, „Kauza Čistý deň naberá nové rozmery – subvenčný podvod; nezákonné rozhodnutie ministra práce rieši Generálna prokuratúra“. Škoda tak isto nevyčíslená. Stihnem ešte jedno. 30. 9. 2016, „Kaliňák je majstrom tunelárskych schém“ znie nadpis v článku. Stotisícovú dotáciu získala spoločnosť, v ktorej je Kaliňákov kamarát a obchodný partner. Ďakujem za pozornosť zatiaľ.