Dostál, Ondrej, poslanec NR SR (2023-02-10):
Vážené kolegyne, vážení kolegovia, pán poslanec Vetrák tu v predchádzajúcom vystúpení povedal, že my si môžeme meniť pravidlá hry, ako uznáme vhodné, za vhodné, lebo veď ešte nie sú vyhlásené voľby. Ja s týmto nesúhlasím. Zákon nám v tom síce, samozrejme, že nebráni, ani ústava nezakazuje meniť pravidlá volebnej súťaže, keď ešte nie sú voľby vyhlásené, dokonca ani keď sú voľby vyhlásené, ale bráni tomu niečo, čo by som nazval tradícia alebo politická kultúra, alebo rešpekt k pravidlám. A toto bolo rešpektované naprieč volebnými obdobiami aj, aj za vlád SMER-u, keď sa schvaľoval nový volebný zákon, no tak sa neschvaľoval posledný rok pred voľbami, schvaľoval sa v roku 2014, čiže viac ako dva roky pred voľbami. Nejaké zásadnejšie zmeny pravidiel by sa mali robiť až, teda určite, určite v prvej polovici volebného obdobia a takto tesne pred voľbami, naozaj, ak by boli nejaké technické detaily, ale toto sa, toto sa týka aj, aj pravidiel volebnej súťaže, tak myslím si, že takým spôsobom by sme nemali zasahovať len preto, že môžeme, lebo nie všetko, čo môžeme urobiť, je správne, aby sme urobili. A vecne by som sa chcel vrátiť k tej téme zníženia váhy preferenčných hlasov na, potrebných na zmenu poradia z troch percent na, na jedno percento. Ja to považujem za legitímnu tému. Mám problém s tým, že sa to, že sa to predkladá teraz na poslednú chvíľu, že to nie je vládny návrh, ktorý by prešiel riadnym medzirezortným pripomienkovým konaním, ale áno, je to vec, o ktorej sa teda vecne, perspektívne určite dá, dá uvažovať. A v minulosti, keď sme mali ešte volebné kraje, tak to kvórum na prekrúžkovanie bolo 10 % z počtu hlasov získaných pre politickú stranu vo volebnom kraji. Potom keď sa zaviedol jeden volebný obvod, tak tam tých 10 % ostalo a bola to absolútne nereálna hranica, ktoré, ktorú okrem tých top kandidátov nebol schopný nikto prekonať. Znížilo sa to na tri percentá. Tie tri percentá sú už také, že voliči dokážu prejaviť svoju vôľu a dokážu kandidátov, ktorým dajú podporu, posunúť na miesta, ktoré sú, ktoré sú vyššie. Pán poslanec Taraba tu myslím hovoril, že ten systém, ktorý dáva akékoľvek kvórum pre prekrúžkovanie sa, je len pre lojálnych ľudí a teda že nie je tam dôvod na to, aby tam bola nejaká hranica. Hovorím, ja si viem predstaviť aj taký systém, kde by to záviselo iba od preferenčných hlasov, čiže poradie kandidátov by bolo vytvárané, vytvárané výlučne počtom získaných prednostných hlasov, ale nemám zásadný problém ani so súčasnou úpravou alebo inak nastaveným kvórom pre zmenu poradia, pretože považujem za legitímne, že je tam nejaký balans medzi tým návrhom, ktorý dá strana, ktorá kandiduje vo voľbách, lebo kandidujú politické strany, a ktorý, ktorý vyjadria názorom, ktorý vyjadria voliči vo voľbách prostredníctvom krúžkov. A nie je to iba o lojalite voči vedeniu, je to, je to aj o tom, že strana má nejakých odborníkov, ktorých chce posunúť do parlamentu, a má nejakú predstavu o tom, že ako bude fungovať v parlamente, aby poslanci, ktorí tam budú, nedisponovali len schopnosťou urobiť si dobrú kampaň, ale aj aby boli schopní napríklad presadzovať program tej politickej strany, čiže nejaké, nejaká, nejaká hranica, ak sa nastaví, nie je na tom nič zlé. A nie je to o tom iba, že vôľa predsedu alebo nejakej straníckej centrály, ako tu zase povedal vo svojom vystúpení pán poslanec Matovič. Však v demokratických politických stranách sa aj kandidátky do parlamentných volieb vytvárajú demokraticky, teda rozhodujú o tom demokraticky zvolené orgány a to, že nie vo všetkých stranách to tak funguje, je problém tých politických strán. Ale to nie je vôľa iba predsedu, to je vôľa politickej strany a jej orgánov. A keď politická strana funguje normálne, demokraticky, tak to aj odráža vôľu členov politickej strany. K tej téme, že prečo k tomu neprišlo skôr. Ja teda naozaj nemám žiadnu vedomosť o tom, že by SaS niečo blokovala. Ako som povedal, reagujem teraz na pána poslanca Svrčeka najmä, my sme sa zúčastňovali, alebo teda naši zástupcovia sa zúčastňovali rokovaní a ja som bol pri niektorých rokovaniach, ktoré sa týkali možných zmien volebnej legislatívy a samozrejmé, že rôzne strany majú rôzne predstavy o tom, čo by sa, čo by sa malo, malo zmeniť, ale nejaké zásadné brzdenie rozhodne neregistrujem, teda brzdenie, myslím, z našej strany. A to, čo vnímam v tom návrhu akože dobré alebo povedal by som, že najlepšie a bezproblémové, až na jeden detail, je tá voľba poštou v prezidentských voľbách. To si vyžaduje ale, samozrejme, zmeniť ústavu, inakšie je to v takejto podobe, podobe problém, ale myslím si, že by bola škoda, keby sme si túto možnosť uzatvorili definitívne. To znamená, že ak teraz tento návrh zákona nebude schválený, tak potom už v tomto volebnom období sa k tomu nevrátime a keď po voľbách vznikne nový parlament, tak zase už budú za rohom prezidentské voľby, tak sa to znova, znova nestihne. Preto si myslím, že by to bolo škoda utopiť, aj, aj túto úpravu, teda zavedenie voľby poštou v prezidentských voľbách, lebo to je vec, ktorú ja teda osobne podporujem, podporuje ju SaS, a preto to v záujme toho, aby sme túto možnosť úplne neuzatvorili, chcel by som dať návrh v zmysle § 73 ods. 3 písm. a) zákona o rokovacom poriadku, aby Národná rada vrátila návrh zákona navrhovateľovi na dopracovanie. A poprosím pani spravodajkyňu, aby si tento návrh zaznamenala a dala o ňom hlasovať. Ak nám ide o to, aby v prezidentských voľbách mohli voliči voliť poštou, tak si schválením tohto návrhu k tomu neuzatvoríme cestu a naopak, umožníme, aby takáto právna úprava, ak príde k zmene ústavy, bola schválená. A posledná vec k tomu politickému aspektu, lebo stále sa nám tu vyhadzuje na oči, že však vy ste s tým súhlasili, vy ste sa pod to podpísali, však to je v koaličnej zmluve, však to je v programovom vyhlásení vlády, no do koaličnej zmluvy aj do programového vyhlásenia vlády sa to dostalo preto, že OĽANO vydieralo koaličných partnerov a povedalo, že to tam musí byť, že inak OĽANO nepôjde do koalície. To nebolo preto, že by sme s tým my alebo ostatní súhlasili. Mnohé veci, a teda najmä veci z tej slávnej volebnej ankety sa dostali do programového vyhlásenia vlády preto, lebo si OĽANO povedalo, že to tam musí byť. Teda ja som si myslel, že ak sa tvoria spoločné dokumenty, tak sa majú tvoriť tak, že tam je to, na čom sa všetci dohodnú. V tomto prípade to bol, OĽANO postavilo tak, že toto musí byť. Ale, opakujem, v programovom vyhlásení sú viaceré veci, ktoré neboli splnené, a neboli splnené nie preto, že by poslanci SaS alebo akíkoľvek iní poslanci s tým nesúhlasili. Je tam, sú tam napríklad tie spomínané vládne noviny. Zacitujem: „Vláda Slovenskej republiky zabezpečí pravidelné informovanie občanov Slovenskej republiky prostredníctvom doručovania bezplatných informačných novín do domácností, ktoré budú obsahovať odpočet činnosti jednotlivých ministerstiev.“ Na to nebolo potrebný žiadny zákon. To mohla splniť vláda, premiér od vzniku alebo od volieb, od vzniku vlády po voľbách až dodnes je členom hnutia 0ĽANO, napriek tomu tento záväzok z programového vyhlásenia vlády nebol splnený. Nie preto, že SaS nerešpektuje to, pod čo sa podpísala, je to rozhodnutie vlády. Ale ja to nevyčítam vláde, ja naopak, chválim vládu za to, že tento hlúpy záväzok, ktorý bol obsiahnutý v našom programovom vyhlásení, nerealizovala, lebo je nezmysel, aby vláda vydávala nejaké noviny a distribuovala ich do schránok občanov. Takže keď už si teda vyhadzujeme na oči, že kto čo, tak argument, že niečo bolo v programovom vyhlásení, tak to teraz musí byť napriek tomu, aké sú okolnosti, celkom nesedí.