J. Burian, poslanec: (2008-11-25):
Rovná daň vznikla tým, že sme zvýšili daň z pridanej hodnoty a znížili sme priame dane, čiže tým sme vlastne vyrovnali tú win-win filozofiu o tom, že sme vykompenzovali jedno s druhým. Tu v tomto prípade je rovná daň, ktorá zníži rovno o tri percentá. A ja sa chcem opýtať teda pána poslanca, mne teda ten ekonomický rast nie je celkom akože jasný alebo nie je celkom, by som povedal, pochopiteľný z jedného veľkého dôvodu alebo z niekoľkých dôvod. Tým prvým dôvodom je to, že tá hospodárska kríza nevzniká na Slovensku a zhodneme sa určite na tom, že Slovensko je proexportná ekonomika a tá proexportná ekonomika je teda, by som povedal, postavená na vývoze a hlavne na vývoze veľkých investícií, ktoré sú dnes na Slovensku. Ja si osobne myslím, že ak chceme podporiť takýmto spôsobom, musíme podporiť tých, ktorí budú odberatelia našich výrobkov alebo výrobkov, ktoré určite neumiestnime na slovenskom trhu. Keďže 85 až 87 % exportuje Európska únia, museli by sme tieto proopatrenia, prorastové opatrenia, museli by sme ich, museli oživiť v celej Európskej únii alebo minimálne v krajinách, v ktorých je pre nás exportné, teda maximálny export alebo export, ktorý realizujeme, naše výrobky na týchto teritóriách. Čiže aj keby sme znížili dnes priamu daň, určite to nepomôže tomu, že odrazu bude väčší dopyt po výrobkoch, ktoré budú vyrábané na Slovensku, lebo tým nezvýšime teda túto možnosť exportovania do zahraničia. Trojpercentné zníženie dane z príjmu je relatívne dosť slušný výpadok v štátnom rozpočte a logicky sa tu nabáda otázka, kde zobrať tieto zdroje na to, aby jednoducho sa zabezpečilo znižovanie schodku verejných financií, ak vláda nechce zvyšovať dlh, tak tu sa jednoducho nedá, nedá hrať na niekoľko variantov. Jednoducho buďto chceme zvyšovať schodok a potom môžeme uvažovať o tom, že budeme znižovať dane. Je otázkou, či tie dane nie sú pre nás dostatočnou konkurenčnou výhodou, ak vychádzam z priemeru daní v rámci Európskej únie. Slovensko sa nachádza v tom lepšom, na tej lepšej strane, teda toho priemeru výšky daní, čiže myslím si, že tu nie je dnes otázka vyslovene postavená na tom. Zníženie daní jednoducho podporí väčšiu aktivitu zahraničných investorov už aj nie v čase hospodárskej krízy. Myslím, že väčším povzbudením alebo väčším teda impulzom pre zahraničných investorov podľa môjho názoru je prijatie eura a to jest väčším impulzom ako to, že dnes budeme šetriť na daniach tri percentá. Sami veľmi dobre vieme, že tým impulzom naštartovať aj investičným zámerom na Slovensku nebola až tak rovná daň, ale vieme o tom, že teda vstup do Európskej únie a do severoatlantickej štruktúr, ktoré zabezpečili bezpečnosť týchto zdrojov. Ad dva, určite cena pracovnej sily je tým motivačným, ešte stále motivačným cieľom a tým domicilom pre Slovensko ako krajinu, ktorá je zaujímavá pre nich. Určite spôsob zníženia, plošného zníženia daní, to je asi dnes populárne opatrenie, ale myslím, že to nie je to racionálne, ktoré by sme mali dnes, Slovensko, riešiť. Určite nie, lebo minimálne Slovensko s 19-percentnou daňou patrí skôr na špicu daňových riešení. A ak by sme išli, ak by teda išlo o to, že by sme chceli znížiť dane tým, že by sme zabezpečili vyšší príliv do štátneho rozpočtu tým, že odrazu ľudia prestanú, by som povedal, hľadať iné možnosti optimalizácie daňovej, tak musím upozorniť, že určite toto nie je krédom alebo zníženie na 16 % nezabezpečí určite to. Lebo určite, pokiaľ by to niekto chcel riešiť optimalizáciou cez iné daňové zaujímavé subjekty alebo daňové štáty, myslím, že ešte stále 16 % tiež nie je tým domicilom. Určite ani nie tým a hlavným vodítkom, ktoré myslím, že vyriešilo možnosť investovania na Slovensku. Myslím, že, skôr by som povedal, môžeme iným spôsobom komunikovať. Mám niekoľko možno návrhov, pokiaľ ide o to, aby sme vytvorili možnosť zvýhodnenia investovania pre tých, ktorí investujú v nejakom režime, ktorý je povedzme v rámci Európskej únie zaujímavý a prečo, povedzme si, vyhľadávajú možno aj Maďarsko, aj iné krajiny. To je vlastne možnosť nezdaňovania dividend a tak, pardon, nie dividend, ale predaja obchodných podielov atď. To by možnože bolo impulzom alebo naštartovaním možno ďalších zaujímavých vecí. Faktom je, že stotožňujem sa s tým, čo povedal pán Petrák. Jednoducho veľmi pekná kompenzácia jednoducho tým, že ak ďalšie dva pozmeňujúce návrhy znižujú príjmy pre samosprávu, teda pre obce a mestá a vyššie územné celky, tak sa jednoducho to vykompenzuje tým, že sa stiahne zo štátneho rozpočtu 5 %, čo je v podstate príjem dane z príjmu fyzických osôb. Nehovoriac o tom, že daň z príjmu fyzických osôb je najrýchlejšou daňou, ktorá rástla za posledné obdobie a bude rásť aj budúci rok vzhľadom na to, že rast priemernej mzdy sa odhaduje niekde na úrovni viac ako 8 %, teda rast miezd, a z týchto miezd je určite príjem do pokladní miest a samosprávnych celkov. Jasne vnímam aj to, že môže nastať aj ten proces znižovania počtu pracovníkov alebo znižovania počtu pracovných miest. To evidujeme a ja myslím, že aj v rámci medziregionálneho systému, ktorý povedzme aj v jednom opatrení niektoré vláda chce uplatniť, myslím, že je tam dosť veľký priestor na to, aby migrácia pracovnej sily išla tam, kde teda tá pracovná sila má šancu sa uplatniť v tom procese. Ja myslím, že na túto tému je strašne dlhá diskusia a ja osobne som prekvapený, že by som povedal, že vyhlásenie strany SDKÚ o opatreniach alebo o opatreniach balíčkov bolo predmetom dane z príjmu, ale asi to súvisí s tým alebo asi chcel niekto zaprezentovať proste v rámci toho celého balíka. Ďakujem za pozornosť.