Dostál, Ondrej, poslanec NR SR (2019-11-29):
Ďakujem, pán predseda. Ja by som začal tradičným, vážený pán minister, ale pán minister je zrejme rozrušený predchádzajúcim vystúpením. A, už sa vracia. A ja teda len sa, ešte by som sa rád spýtal, že či naozaj nepočkáme na toho pána Fica, lebo tie zápchy v Bratislave sú strašné a on určite je niekde na ceste a rád by sa zúčastnil určite rozpravy, aj keď nie je písomne prihlásený, ale možno faktickými poznámkami aspoň, lebo teda keď bolo potrebné vyradiť z programu schôdze 60 opozičných návrhov kvôli tomu, aby sme mali dostatočný a dôstojný priestor na rokovanie o zákone roka, tak by sa patrilo, aby ten, ktorý to navrhol, bol prítomný v rokovacej sále. Tak... Nie? Tak nie, dobre. Škoda, no. Tak k samotnému návrhu rozpočtu by som rád povedal tri veci. Po prvé, začnem tým, že sa vrátim k tohtoročnému rozpočtu, ktorý mal byť vyrovnaný, a pred rokom k nemu pán premiér Pellegrini, ktorý na rozdiel od pána ministra financií Kamenického už bol vtedy vo funkcii, uviedol, že, citujem, „v etickej rovine sa za podstatné považuje, že sme skončili so zadlžovaním našich mladších generácií“. Nuž, neskončili sme, pán, tiež neprítomný na rokovaní o zákone roka, pán premiér, neskončili, bohužiaľ, ale čoskoro snáď skončíte vy. Predložený návrh štátneho rozpočtu počíta s deficitom viac než 2,6 mld., vláda zadlžuje každého zamestnaného občana platiaceho štátu dane a odvody ďalšími ... (pozn. red.: nejasne vyslovené) 1 000 eurami verejného dlhu. Lebo to nie sú peniaze, ktoré nám niekto dá, to sú peniaze, ktoré raz bude musieť niekto zaplatiť. Návrh rozpočtu na rok 2020 počíta s miernym rastom ekonomiky, ako aj s rastom daňových príjmov. Je to falošné očakávanie, keďže naša ekonomika v roku 2019 značne spomaľuje a daňové príjmy sa nenapĺňajú ani len podľa predpokladov na tento rok. Po druhé. Ešte väčší problém než samotný deficit v predloženom návrhu rozpočtu je fakt, že číslam v predloženom návrhu rozpočtu neverí dnes nikto, možno ani pán minister ako jeho predkladateľ. A číslam v predloženom návrhu rozpočtu neveria nielen opoziční poslanci, ale aj dôležité inštitúcie, ktoré majú k tomu čo povedať. Číslam v predloženom návrhu rozpočtu neverí Rada pre rozpočtovú zodpovednosť, podľa ktorej vládou schválený rozpočet nie je podložený reálnymi predpokladmi o vývoji príjmov a výdavkov verejných financií. Rada pre rozpočtovú zodpovednosť neverila ani číslam o tohtoročnom štátnom rozpočte, ktorý sa prijímal v tomto parlamente ako na papieri vyrovnaný. Ale ako vieme, skončí to – tak ako vždy – s ďalšou zaťatou sekerou a krvácajúcimi verejnými financiami, pričom túto dlhovú ranu budú musieť zaplatiť občania v budúcnosti. Číslam v predloženom návrhu rozpočtu neverí ani Národná banka Slovenska, ktorá neverí ani číslam v tohtoročnom štátnom rozpočte, keď v minuloročnej analýze rozpočtu boli identifikované riziká v celkovej výške 0,7 % HDP, pričom ako upozorňuje Národná banka ohľadom reálneho plnenia rozpočtu na rok 2019, aktuálne sa všetky riziká napĺňajú, niektoré dokonca vo väčšej výške, ako boli identifikované. A celková bilancia rozpočtu by mala podľa scenára NBS dosiahnuť schodok 1,1 % HDP. Číslam v predloženom návrhu rozpočtu neverí ani Najvyšší kontrolný úrad, ktorý hodnotí návrh štátneho rozpočtu na rok 2020 pesimisticky. Riziká vidí v oblasti daňových príjmov, viaceré legislatívne zmeny, ktoré nie sú v rozpočte vyčíslené, totiž podľa úradu znížia príjmy ešte viac, ako sa uvádza v návrhu. Problémom môže byť tiež krytie výdavkov spojených s dôchodkami, oddlžovaním univerzitných i fakultných nemocníc, ale aj nákladmi na nevyhnutnú rekonštrukciu havarijných úsekov hlavných cestných ťahov či aktívnou podporou vzdelávania a výskumu. Číslam v predloženom návrhu rozpočtu neverí ani Európska komisia, podľa ktorej nie je úplne v súlade s požadovanými pravidlami, napriek tomu ho však Európska komisia akceptovala a dala mu zelenú aj vďaka tomu opatreniu, ktoré parlament schválil včera, teda tomu kreatívnemu účtovníctvu s bankovým odvodom, ale hlavne preto, lebo rozhadzovačné a nedostatočne zodpovedné sú aj viaceré iné členské krajiny v Európskej únii, čo nie je dobrý signál do budúcnosti pre malé otvorené ekonomiky, ako Slovensko obzvlášť. Jedenásť štátov Európskej únie predložilo rozpočty, ktoré sú podľa Komisie viac či menej v súlade s kritériami Paktu stability a rastu, pri ďalších štyroch krajinách, medzi ktorými je aj Slovensko, je možnosť, že nenaplnia požadované kritériá na 100 %. K minuloročnému rozpočtu sám premiér Pellegrini uviedol, že v zahraničnopolitickej oblasti je to odkaz partnerom v eurozóne, že si ctíme pravidlá a záleží nám na jej stabilite a prosperite. Nuž aký odkaz partnerom vysiela vláda, ktorá dáva na papier ťažko uveriteľné čísla. Toto kreatívne rozpočtovanie pripomína kreatívne rozpočtovanie alebo kreatívne rozpočtovanie Grécka, vďaka ktorému sa dostalo do eurozóny, a vieme, ako tento príbeh neslávne dopadol, keď Grékov dobehla realita. Dávať do rozpočtu čísla, ktorým sa nedá veriť, nie je nič iné než nastupovanie na grécku cestu. Po tretie a na záver, mnohí ekonómovia upozorňujú, že európska, ako aj svetová ekonomika s vysokou pravdepodobnosťou v budúcom roku vstúpi do recesie. To môže mať zásadný dopad aj na slovenskú ekonomiku, ktorá je vysoko otvorená a prepojená s globálnymi trhmi. Vlády SMER-u – sociálnej demokracie nepreukázali ani základnú zodpovednosť k správe verejných financií a budúcnosti Slovenskej republiky. Ani raz nedokázali vyrovnane hospodáriť, pričom zároveň umožnili organizovaným zločineckým skupinám s kontaktmi na najvyšších predstaviteľov štátu rozkrádať už aj tak deficitné verejné financie. Vlády SMER-u pod vedením Roberta Fica a Petra Pellegriniho sa doslova vykašľali na akékoľvek ekonomické reformy. SMER brzdí ešte i reformu zdravotníctva, ktorú predkladá jeho vlastná nominantka na poste ministerky zdravotníctva. Zvyšovaním daní, odvodov a zavádzaním nových špeciálnych daní a odvodov postupne smerácke vlády dusia ekonomické prostredie, čo vedie k zníženej ochote ľudí podnikať, byť samostatne zárobkovo činnými. Slovensko je najviac zadlžené vo svojej samostatnej histórii, navyše nad nami visí hrozba globálnej ekonomickej recesie. Slovensko je v horšej situácii z hľadiska verejných financií ako v roku 2012, keď SMER opäť získal moc. Prostredie nízkych úrokových sadzieb, ktoré vytvorili centrálne banky v eurozóne, vlády SMER-u len zneužili na ďalšie zadlžovanie Slovenska. Slovensko je dnes v zlej ekonomickej kondícii, na čo reagovali aj ratingové agentúry zmenou výhľadu na rating krajiny. SMER zakončuje svoje vládnutie ďalším návrhom deficitného štátneho rozpočtu. Vláda, ktorá ani v super dobrých časoch nebola schopná hospodáriť s vyrovnaným rozpočtom, dáva sama sebe vysvedčenie svojej mimoriadnej neschopnosti. Vlády SMER-u začali tým, že po Dzurindových vládach najprv skonzumovali efekty reforiem pravice, na ktoré neustále tak veľkohubo kydajú, a vlády SMER-u končia, verme, že definitívne končia, tým, že prejedajú slovenskú budúcnosť a nechávajú krajinu nepripravenú na meniaci sa svet. Dôsledok vládnutia a rozpočtovania kreatívneho účtovníctva SMER-u je, že nám zanecháva rozkradnutú krajinu, prejedenú budúcnosť. Ešte šťastie, že už vo februári budeme tomu môcť urobiť koniec. Ďakujem za pozornosť.