Figeľ, Ján, podpredseda NR SR (2012-06-21):
Ďakujem pekne. Vážená pani podpredsedníčka, vážený pán vicepremiér, ctené kolegyne a kolegovia, v týchto dňoch zaznievajú aj nové, nové výzvy, nové diskusie, témy, európsky superštát alebo Spojené štáty európske verzus nejaký rozpad súčasného integračného modelu. Ja som presvedčený, že Európska únia nemá byť a ani nebude superštátom. Má byť dobre zorganizovaným spoločenstvom slobodných, zodpovedných demokracií, ktoré vytvárajú postupne nielen pravidlá, ale aj zrelosť pre realizáciu spoločných záujmov. Dá sa to a má iba na báze spoločných hodnôt. Geografia k tomu nestačí, alebo iné atribúty, východiská. Je to o hodnotách. Euro nie je problém. Euro je logickou súčasťou tejto ambície, aby spoločný trh fungoval. Aby tu nezarábali predovšetkým bankári alebo peňazomenci, ktorí jedny papieriky menia za iné, ale aby bolo viac slobody, viac prosperity a rozvoja, perspektívy. Problém je dlhová kríza, to, že sa žilo na účet niekoho potom, už či najbližšej vlády a generácie alebo aj detí našich detí. Toto je treba zmeniť. Euro sa stalo logickou súčasťou hospodárskej a menovej únie. V tretej fáze nabieha od 1. januára 1999, neviem, či je to dávno, je to trinásť rokov, pubertálny vek. Trinásť rokov nie je veľa, napriek tomu, euro sa stalo druhou najväčšou menou sveta. Keď v októbri tu bolo hlasovanie o eurovale, prišla sem japonská televízia, nie zo srandy, nie z ničnerobenia, ale preto, lebo aj Japonsko zaujíma, či a čo bude s eurom a s finančnými podmienkami, ktoré sú dnes globálne. Toto je význam Slovenska dnes. To predtým nebolo. To v podstate nikdy nebolo. My sme tak rozhodujúcou súčasťou mnohých procesov, ako si to ani neuvedomujeme. Môžeme z toho vlaku vystúpiť, môžeme zatiahnuť brzdu, on sa rozbehne, ale aj bez nás, respektíve Slovensko môže formovať tieto rozhodnutia, ale myslím si, že nešlo blokovať, skôr vytvárať spoločnú Európu. V osemdesiatych rokoch sme tu mali konvertibilný rubeľ. Západná Európa na dve tretiny obchodovala v dolároch, pretože všetko ostatné bolo také nedôveryhodné, že sa skoro neoplatilo. A to hovorím aj o vážnych menách, ktoré znamenali mnohé otrasy. Britská libra, pesety, líry, drachmy, to boli turistické meny na krátkodobé zámery, ale nie na veľké strategické obchody. Boli chyby, bola nedisciplína, vtedy to hlavne platí, ak si definujeme pravidlá, a sami ich nedodržiavame, lebo výhodou Európy, spoločnej Európy je, že dominuje nie sila, nie veľký, ale spoločné pravidlá. A preto sa mohlo aj darilo i veľkým, i malým, i bohatým, i chudobnejším, i silnejším, i slabším. Ak toto nebude platiť, tak sa Únia rozpadne, respektíve nikto do nej už nevstúpi a naopak, budú sa prehlbovať problémy. A ak sa to má oplatiť, tie pravidlá majú byť zdravé, rešpektované a rozumne rozvíjané. Európsky menový fond, tak by som nazval mechanizmus, o ktorom dnes diskutujeme a ideme rozhodovať, pretože Medzinárodný menový fond poznáme, stal sa súčasťou sveta po druhej svetovej vojne, aby sa dalo lepšie fungovať než dovtedy. Ten menový fond dodnes funguje, pomáhal aj Slovensku. Som presvedčený, že isté ovocie pre stabilitu, spoluprácu a rozvoj priniesol. Európa sa v tomto prostredí posunula a dnes môže byť práve ona prínosom k takémuto svetu. Preto potrebujeme aj prísnejšie a presnejšie podmienky pre fungovanie, pretože euro sa stalo svetovou menou. Ja som rád, že máme dnes fiškálny pakt, že sa hovorí o prísnejšom bankovom dohľade, o primeranosti kapitálovej a že zrejme nadobudne zhodu aj potreba poplatku z finančných transakcií. Prečo sa London City stalo najväčším finančným centrom sveta? Už nie New York, pretože váha Európy ako trhu, ako najväčšieho obchodného bloku a váha Európy aj vďaka euru sa natoľko zvýšila, že to ťažisko sa presunulo z Ameriky do Európy. Ale to sa môže aj naspäť alebo inak poposúvať. Veľmi, veľmi závisí od toho, čo budeme, teda od toho, čo budeme robiť, ďalší vývoj Európy včítane Slovenska. Chcem za Kresťanskodemokratické hnutie povedať, aj v reflexii na to, čo tu odznelo, my sme ten sen o slovenskej hviezdičke mysleli od začiatku veľmi úprimne a vážne. Nie bez slobody, ale naopak, so slobodou, s rovnocennosťou v spoločnej Európe, nie jeden rozhádaný, ale dvaja rovnocenní, dve hviezdičky, dve stoličky. Viac sme rešpektovali ústavu a ústavnosť než tí, čo ju slávnostne ceremoniálne nosili a oslavovali. Toto považujem za zodpovedný postoj spred dvadsiatich rokov, ale aj dnes. My sme hovorili v roku 2003, 2004, ponáhľaj sa pomaly do eura, do eurozóny. Aj následne, pretože to nestačí, aby HDP, respektíve Bratislava alebo niektorá časť Slovenska mala konkurenčnú schopnosť, je treba vyzdvihnúť alebo dostať do rozbehu celú ekonomiku a celé Slovensko s jeho regiónmi, aj zaostávajúcimi. Ale to neznamená, že potom, keď je rozhodnutie prijaté, ho treba spochybňovať, skôr zvládať už naplno ako plnoprávna členská krajina, ktorá má aj práva, ale aj povinnosti. Dnes má Slovensko najvyšší hospodársky rast v eurozóne. To nie je od počasia. To je od úsilia, ktoré je konsolidačné, ozdravné, potrebné. Vstup do eurozóny mal aj isté side efekty alebo vedľajšie účinky. A ja som ich vnímal veľmi politicky aj ako člen Európskej komisie. To, že pri vstupe Slovensko potrebovalo splniť základné pravidlá pre eurozónu. To, že rok 2006, 2007, 2008 vlastne boli iné ako roky 2009, 2010, súvisí s tým, že sme potrebovali stlačiť naše parametre do prijateľnej kondície. Slovensku to prospelo. Aj keď Robert Fico pri prvej vláde na úvod zapochyboval, že vtedy to urobíme, keď to bude výhodné pre Slovensko, a koruna sa rozbehla ako dole kopcom, potom po pár týždňoch to zrevidoval a Slovensko splnilo tie kritériá, na ktoré bolo odhodlané. Teraz podobne, pri druhej vláde Roberta Fica je fiškálny pakt tým, čo on nazýva domáce úlohy. My potrebujeme ísť nielen pod tri percentá deficitu, ale na vyváženosť kvôli našim deťom, nie kvôli Bruselu alebo sadám politikov, o ktorých tu hovoril Richard Sulík. To je o tom, že to je o nás, pre nás, nie pre nejaké medzinárodné centrá, či sa tu zadlžuje, prejedá, alebo viac tvorí. Preto tu má všetko hodnotu a preto aj KDH k tomu pristupuje realisticky, nie skepticky, nie optimisticky, ale s odhodlaním. To nie je o pocitoch, to je o zodpovednosti. Slovenskej aj európskej. Som presvedčený, že rozhodnutia o využití, prípadne navýšení pri ďalších podmienkach fungovania Európskeho mechanizmu pre stabilitu by mali byť v rukách tohto parlamentu o to viac, o čo nejde o bežnú legislatívu. Nejde o bežné rozhodnutia, či v sekundárnej alebo v inej oblasti európskych pravidiel. Som presvedčený, že táto Národná rada ako suverén, ako partner, by mala stanovovať presnejšie a, samozrejme, zodpovedné, prísne podmienky pre ministra financií ako nášho predstaviteľa v Rade guvernérov nového mechanizmu. Tieto podmienky stanovujú viaceré krajiny dnes ako nové, alebo prídavné oproti doterajším mechanizmom. Robí tak Rakúsko, Nemecko, Fínsko a v súlade s vážnosťou tohto mechanizmu chcem predniesť návrh na uznesenie Národnej rady, ktorá v zmysle ústavného zákona č. 397/2004 Z. z. o spolupráci Národnej rady Slovenskej republiky a vlády Slovenskej republiky o záležitostiach Európskej únie a v zhode so zmluvou o založení Európskeho mechanizmu pre stabilitu v súlade s príslušným implementačným zákonom určuje osobitné podmienky pre proces kontroly čerpania a navyšovania základného imania EMS a na udelenie podmienky mandátu pre guvernéra v Rade guvernérov EMS za Slovenskú republiku. Po prvé, guvernér je povinný hlasovať za, proti alebo zdržať sa hlasovania pri rozhodovaní o udelení podpory pre stabilitu členovi EMS vo forme nástroja a finančnej pomoci, ide o čl. 13 ods. 2, v súlade s mandátom, ktorý mu schváli Národná rada Slovenskej republiky. V naliehavom prípade tento mandát môže byť udelený Výborom Národnej rady pre európske záležitosti. Po druhé, guvernér je povinný rešpektovať mandát, ktorý mu schváli Národná rada Slovenskej republiky, pri hlasovaní o zmene schváleného základného imania EMS, to je čl. 10 ods. 1, pri výzve členov EMS na úhradu schváleného nesplateného imania, čl. 9 ods. 1 a ods. 4 zmluvy, pri poverení rokovať s dotknutým členom EMS o Memorande o porozumení, čl. 13 ods. 3 zmluvy, pri schválení podmienok stanovených v Memorande o porozumení v Rade guvernérov, čl. 13 ods. 4, a pri zmene zoznamu nástrojov finančnej pomoci bezo zmeny objemu týchto nástrojov. Takto k tejto téme, k tomuto zadaniu pristupuje napríklad susedné Rakúsko. Očakávam, že väčšinová vôľa tohto parlamentu sa prenesie aj do ďalšieho obdobia práve preto, lebo tu ide o nástroje alebo nástroj, ktorý bude dlhodobo veľmi dôležitým pre stabilitu našej meny. Ak by nebola väčšinová vôľa, chcem vás uistiť, že poslanecký klub KDH s podporou ďalších využije čl. 2 ods. 3 spomínaného ústavného zákona z roku 2004, na základe ktorého najmenej jedna pätina poslancov, teda najmenej tridsať poslancov, môže žiadať, aby Národná rada schválila alebo schvaľovala stanoviská aj v rámci Európskeho mechanizmu pre stabilitu. Využijeme toto ústavné právo, pretože to považujeme za našu zodpovednosť. Posledné. Chcel by som povedať, že veľa sa tu hovorí o eurofondoch, o čistých platcoch alebo finančných tokoch. Ďakujem pekne. Eurofondy nie sú ani samospasiteľné, ani jednosmerné. Majú pomôcť krajinám v konkurencieschopnosti. Grécko je veľmi silný príklad štátu, ktorý má diaľnice, ktorý si zvykol na príjmy, ale nezvykol na daňové povinnosti alebo základné povinnosti. A nechceli by sme sa meniť. Preto Slovensko potrebuje lepšie, intenzívnejšie, rýchlejšie využiť túto pomoc, ale zároveň formovať nové podmienky. Ideme do obdobia ďalších siedmich rokov. Odhadovane Slovensko môže dostať v rámci európskej štrukturálnej pomoci vyše 14 mld. eur na ďalších sedem rokov. Ak to vychádza zhruba 2 mld. ročne, som presvedčený, že úprava týchto podmienok v záujme všetkých, nielen Slovenska, by mohla znamenať, že časť takejto pomoci nepôjde len na nejakú vonkajšiu infraštruktúrnu modernizáciu, informatizáciu, cesty, zdravotnícke zariadenia, ale na štrukturálne reformy. To, čo potrebujeme pre udržateľnosť napríklad verejných financií, dôchodkových systémov. A ak by jednu štvrtinu takéhoto objemu Slovensko alebo aj iné krajiny mohli pri presných a prísnych kritériách využiť cez štátny rozpočet na ozdravné štrukturálne reformy, mohlo by to nahradiť to pokušenie, ktoré súčasná vláda navrhuje vo forme zoslabenia sporivosti, teda zodpovednosti voči budúcnosti v druhom dôchodkovom pilieri. Päťsto miliónov nebrať od tých, ktorí sporia, ale sporiť ďalej a zároveň riešiť súčasné akútne problémy s využitím európskej politiky. My sme v Únii nato, aby sme ju formovali. Chcem preto pozvať a vyzvať pána ministra, aby práve pre ďalšie obdobie sa Slovensko usilovalo o takú zmenu štrukturálnej politiky Únie, ktorá mu pomôže intenzívnejšie, účinnejšie riešiť jeho konsolidáciu verejných financií nie cez zložité projekty, kde byrokracia aj korupcia aj iné neduhy majú oveľa viac priestoru. Chcem za klub Kresťanskodemokratického hnutia povedať, že podporíme v záujme stability eura predložený materiál, ale zároveň všetky ozdravné a potrebné kontrolné mechanizmy, ktoré prinesú viac zodpovednej slovenskej i európskej politiky. Ďakujem pekne. (Potlesk.)