Petrák, Ľubomír, poslanec NR SR (2010-12-10):
„(4) Ročná sadzba dane za pozemky funkčne spojené so stavbou jadrového zariadenia nesmie presiahnuť 100-násobok ročnej sadzby dane podľa odseku 1.“ Poznámka pod čiarou k odkazu 11c) znie: „11c) § 2 písm. e) zákona č. 220/2004 Z. z. o ochrane a využívaní poľnohospodárskej pôdy a o zmene zákona č. 245/2003 Z. z. o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“ Nasledujúce body sa prečíslujú. Bod 3. V čl. I sa vypúšťajú 2., 3., 4. a 5. bod. Nasledujúce body sa prečíslujú. Piaty bod pozmeňujúceho návrhu znie: za § 104d sa vkladá § 104e, ktorý vrátane nadpisu znie: „§ 104e Prechodné ustanovenie k úpravám účinným od 1. marca 2011 Ustanovenie § 8 ods. 2, 3 a 4 sa prvýkrát použijú na zdaňovacie obdobie roku 2012.“ Piaty bod pozmeňujúceho návrhu: Čl. II znie: „Čl. II Účinnosť Tento zákon nadobúda účinnosť dňom vyhlásenia okrem čl. I prvého až tretieho bodu, ktoré nadobúdajú účinnosť 1. marca 2011.“ Ja vás poprosím tuto dať opravu, v tom texte, ktorý máte rozdaný, je napísaný dátum 1. januára, je tam preklep, mal by tam byť dátum dňom vyhlásenia. Ostatné body sa prečíslujú. Odôvodnenie: V predloženom návrhu sa pri určení ročnej sadzby dane z nehnuteľností znižuje doposiaľ určený násobok najnižšej ročnej sadzby dane za pozemky využívané na poľnohospodárske účely. Takto určený rozsah sadzby dane z pozemkov využívaných na poľnohospodárske účely vytvára pre samosprávy dostatočný priestor pre posúdenie miestnych podmienok. Dovolím si navrhnúť aj spôsob hlasovania. Požiadam hlasovať o bodoch 1, 2, 4 a 5 spoločne a o bode 3 osobitne. Dámy a páni, dovoľte mi, aby som to trošku rozviedol a poukázal na rozdiel, ktorý je v podstate medzi pozmeňujúcim návrhom tým, ktorý predniesol pán poslanec Marcinčin a ktorý je prednesený v tomto pozmeňujúcom návrhu. V podstate zásada je rovnaká, vypúšťajú sa body 2, 3 a 4 pôvodného vládneho návrhu zákona, na čom je všeobecná zhoda. Rozdiel je v tom, akým spôsobom chceme zadefinovať násobok dane z nehnuteľností za pozemky. Môj názor, ktorý prezentujem v tomto pozmeňujúcom návrhu, je, že treba osobitne sa zaoberať pozemkami, ktoré slúžia na poľnohospodársku výrobu, nakoľko považujeme pôdu za výrobný nástroj alebo prostriedok obživy poľnohospodárov a tým spôsobom aj vzhľadom na dopady, ktoré priniesla aj hospodárska kríza, aj zrušenie červenej nafty, aj povodňové škody, ktoré sú, ale aj spôsob, akým sú zvýhodňovaní poľnohospodári v zahraničí mnohonásobne viac ako na Slovensku, je potrebné aj k tejto skupine pôdy, ktorú obhospodarujú, pristupovať trošku diferencovane. Navrhujeme, aby sa viazala daň z pozemkov len na teda obmedzenia na výšku stropu, teda znížila sa výška stropu dane z pozemkov iba na pozemky, ktoré slúžia na poľnohospodársku výrobu a sú poľnohospodársky využívané v zmysle zákona o ochrane a využívaní poľnohospodárskej pôdy. Dôvod je úplne jednoduchý. Ja si myslím, že nemá záujem ani žiaden starosta, ani štát by nemal mať záujem, aby boli zvýhodňované pozemky špekulantov, ktorí vykonávajú fiktívnu poľnohospodársku výrobu, zoberú na pôdu dotácie, jeden-, dvakrát ju pokosia, prípadne ju ani nepokosia, je zaburinená, leží ladom a jednoducho devastuje životné prostredie nás všetkých. Čiže chcem, aby sa to diferencovalo takýmto spôsobom. Opätovne vidím rozdiel medzi tým, čo je v katastri nehnuteľností zadeklarované ako orná pôda, vinice, sady a ďalšie pozemky, ktoré môžu slúžiť na poľnohospodársku výrobu, a medzi tým, čo na poľnohospodársku výrobu slúži. Čiže dnes je kritériom toho, podľa čoho sa vyrubuje daň z pozemkov, to, čo je zapísané v katastri nehnuteľností. Nie je to to, na čo sa tá pôda využíva. Ja uvediem dva iné príklady. Máte v katastri nehnuteľností jeden pozemok, ktorý je breh nejakej rieky, je zapísaný ako trvalý trávnatý porast, vedľa toho máte druhý pozemok, ktorý je takisto v katastri nehnuteľností zapísaný ako trvalý trávnatý porast, ale využíva sa napr. na pestovanie trávnatých kobercov. V tom prvom prípade brehu rieky má majiteľ tohto pozemku s tým iba náklady na kosenie a nemôže z toho pozemku brať akýkoľvek úžitok. V prípade toho druhého pozemku, ktorý je rovnako zapísaný a podľa zákona má nárok na rovnakú daň, má ten, ktorý ho obhospodaruje, úžitok z tohto pozemku ročne vo výške zhruba 30-40-tisíc eur podľa toho, ako dokáže predať trávnatý koberec. Ako osobne si myslím, že je to absolútny nepomer, že rôzne remisky, rôzne neobrábateľné svahy majú mať rovnaké podmienky a rovnakú daň ako plochy, ktoré sú intenzívne využívané a trebárs v prípade pestovania trávnatých kobercov je výnos z týchto pozemkov ďaleko vyšší, ako je výnos z ornej pôdy. Ak si pozriete prílohu k zákonu č. 1 a tie ďalšie, ktoré určujú cenu pôdy, z ktorej sa určuje daň z pozemkov, tak uvidíte, že za trvalé trávnaté porasty je napríklad omnoho nižšia sadzba, teda hodnota pôdy, ako je hodnota ornej pôdy. To znamená, ten, ktorý dosahuje ďaleko vyšší výnos z tej pôdy, platí nižšiu daň ako ten, ktorý pestuje obilie, kukuricu alebo zeleninu, to znamená veci, ktoré sú svojím spôsobom pre štát prospešné aj tým, že zabezpečujú potravinovú bezpečnosť Slovenska. Myslím si, že sú to nuansy, ktoré pri tvorbe toho zákona je treba postihnúť a treba sa nimi zaoberať. Ak dovolíte, upozornil by som ešte na niekoľko ďalších prípadov, ktoré sú. Rozlišovanie zastavaného územia a plochy mimo zastavaného územia obce. Myslím si, že v zastavanom území obce nám takisto vznikajú rozdiely, ktoré možno nie sú markantné v mestách alebo vo väčších obciach, ale v menších obciach spôsobujú medziľudské, susedské problémy v tom, že ak má jeden v katastri napísané na pozemok, ktorý je využívaný ako záhrada, ako orná pôda, druhý má ten istý pozemok deklarovaný ako záhradu, tretí má pozemok takisto využívaný, deklarovaný ako ostatné plochy. Traja susedia, ktorí bývajú vedľa seba, žijú v tom istom území, platia pri dôslednom využívaní tohto zákona tri rôzne dane z nehnuteľností. Ak ja tam nebudem mať ako starosta alebo zastupiteľstvo nebude mať možnosť zvyšovať a znižovať adekvátne hranice dane, tak v podstate dochádza k dosť značnej nerovnosti. Áno, mnohí možno majú pravdu v tom, tak nech si prepíšu ten pozemok na ten, ktorý je pre nich najvýhodnejší. V tejto chvíli aj v tomto znení zákona, ako je navrhovaný, pre nich najvýhodnejšia úprava bude, keď to zostane orná pôda. Ale tým opätovne obce a mestá prídu, teda hlavne malé obce a celé to vidiecke osídlenie príde o značnú časť príjmov, lebo tá orná pôda im zníži výnos dane. To je znovu problém, ktorý tu nastáva. Ak my zadefinujeme v tomto prípade rozdielnu úroveň dane bez ohľadu na to, či sa ten pozemok, v tomto prípade orná pôda, nachádza v zastavanom území a mimo zastavaného územia obce, vytvárame opätovne nerovnosť, ktorá dokonca môže mať negatívny dopad na poľnohospodárov, a to v tom, že ja ako starosta, ak budem chcieť udržať susedské vzťahy v nejakých rámcoch, tak zadefinujem tú hranicu tak, aby za tie záhrady, de facto záhrady, platili všetci rovnako. Ale keďže som obmedzený rozdielom, ktorý môžem vyrubiť, tak potom musím zvýšiť daň poľnohospodárom mimo zastavaného územia. Čiže ten efekt, ktorý vy tuto navrhujete, sa v konečnom dôsledku môže obrátiť aj proti tým poľnohospodárom, ktorým v konečnom dôsledku chcete pomôcť. Preto hovorím, že tento zákon je relatívne komplikovaný vzhľadom na svoje dopady. Ja by som poprosil, máme na to v zásade rok, pristúpme k serióznej dohode a snažme sa nájsť všetky detaily, ktoré tento zákon obsahuje, pozbierajme všetky skúsenosti, ktoré sú, a tie skúsenosti sú od roku 2004. A Združenie miest a obcí Slovenska, starostovia, primátori disponujú dostatočným penzom poznatkov, dajme to na hromadu a nerobme z tohto zákona politickú záležitosť. Ako myslím si, že je to vyslovene odborná záležitosť, ktorá môže pomôcť obciam a mestám, môže pomôcť poľnohospodárom a môže pomôcť aj našim obyvateľom, že nedostanú ďalšiu záťaž na svoje bedrá, myslím, že tej záťaže majú dostatok. Ďakujem pekne. (Potlesk.)