Kišš, Štefan, poslanec NR SR (2023-12-12):
Ja som okej, ja rád podiskutujem s pánom ministrom, ja s tým nemám problém. Ďakujem. Áno, sme na tejto gréckej ceste, ale teda keď ma k tomu vyzývate, mal som to tuná na konci svojho prejavu, tak to zopakujem teraz, pretože ja som tu už niekoľkokrát hovoril, dokonca som to hovoril pri tomto, pri tomto pulte, ale predstavitelia SMER-u aj HLAS-u konkrétne ďalej opakujú, opakujú to isté, že teda kto môže za to, že sme na gréckej ceste. Tak si to, si to poďme zopakovať. Predstavitelia SMER-u a HLAS-u sa radi chvália tým, že mali v roku, teda na konci tej svojej predchádzajúcej vlády mali deficit 1 %, konkrétne za rok 2019 to bolo 1,1 %. To je síce pravda, ale nehovoria, že sme žili dobré časy, že v skutočnosti tento deficit bol siedmy najhorší v Európskej únii a 17 krajín Európskej únie malo v tom čase prebytky, šetrilo si na ťažšie časy, ktoré v ekonomike spravidla vždy prídu. A v tomto prípade prišli ešte veľmi intenzívne: covid, energetická kríza a vojna Ruska na Ukrajine a podobne. Naše verejné financie zastihla nepripravené, a preto teda sa tuná bavíme o gréckej ceste. A nielen tie deficity boli vysoké na tie pomery, ktoré sme žili vtedy, ale zároveň v roku 2020 sme zažili asi najdrahšiu predvolebnú kampaň, ktorú si pamätáme, keď ten balíček, vtedy premiéra Pellegriniho a ministra Kamenického, výrazne zvýšil tzv. dlhodobú udržateľnosť. To nevidíme v deficite 2019, 2020 ani teda v ďalšom, ale vidíme to v tzv. dlhodobej udržateľnosti, v ktorej sme v najhoršom pásme, v tom vysoko rizikovom, do ktorého nás dostala predvolebná kampaň spolu s týmto, na vtedajšie pomery, relatívne vysokým deficitom. A od tohto bodu, od roku 2020, lebo dá sa povedať, že tam je začiatok tejto gréckej cesty v skutočnosti, sme sa síce nezlepšili vládou OĽANO a spol., ale ani nezhoršili. Jednoducho v tých najhorších pásmach sa nachádzame odvtedy. Takže chcel by som teda opäť zdôrazniť, že za grécku cestu, za súčasný dlh a dlhodobú neudržateľnosť slovenských verejných financií môže vláda Roberta Fica a Petra Pellegriniho v roku 2016 a 2020. Sú na to veľmi explicitné dáta, veľmi jasne zdokumentované. Ja budem rád, keď prestanete verklíkovať takúto, takéto zavádzanie a obviňovať iných. Späť k tomu, čo som chcel povedať. Vláda nás nielen zadlžuje, ale, a to samozrejme súvisí, konsolidáciu iba predstiera. A predstiera ju takýmto spôsobom, že až do októbra bol odhad Rady pre rozpočtovú zodpovednosť pre deficit v tomto roku 5,6 % HDP. Ten najaktuálnejší, povedzme, neviem, minulotýždňový, alebo ako to nazvať, odhad bol 6 %, pretože ako dobre viete, schválili sme si tuná nejaké trináste dôchodky, nejaké ďalšie opatrenia sa udiali. A ten posledný odhad a nielen legislatívne, možno treba povedať, jednoducho udiali sa zmeny, ku koncu roka sa viacej míňa a tak ďalej. A posledný odhad bol 6 % HDP deficit na tento rok 2023, áno. Po včera zverejnenom rozpočte sme sa dozvedeli, že odhad, deficit na tento rok je 6,5 % HDP, a tá tzv. konsolidácia ráta na budúci rok so 6-percentným deficitom, teda presnejšie 5,97 sme si prečítali, ale to ešte sa bude určite prerátavať, jednoducho vláda neráta so žiadnou konsolidáciou ani dokonca, ani takto na papieri. A prečo má odhad v tomto roku 6,5 %? Odpoveď je v účtovníctve, účtovným trikom, ktorým si chce zaúčtovať energopomoc iným spôsobom, ako by mala, si opticky zvyšuje deficit v tomto roku, pretože energopomoc za niečo vyše 1 mld. mala byť, teda je čiastočne preplácaná z eurofondov a mala byť celá refundovaná v roku 2023 a vláda teraz skúša, že časť tých eurofondov akože vykáže v budúcom roku, čo účtovnícky znamená, že väčšiu časť toho, tej energopomoci v roku 2023 akože zaplatíme zo štátneho rozpočtu, a tým pádom by sme mali vyšší deficit v roku 2023, pretože EÚ zdroje sa vynetujú jedna k jednej alebo teda takmer jedna k jednej, v každom roku nezvyšujú deficit. Takže účtovníckym trikom nám vláda chce ukázať, že bude konsolidovať toto klamstvo. Ešte by som sa rád dotkol dvoch najväčších opatrení, ktoré táto lex konsolidácia obsahuje. Prvým sú dôchodky; ako som spomínal, vláda v skutočnosti nepomáha ani súčasným dôchodcom, teda, samozrejme, to tak komunikuje, snaží sa im tak trošku zakryť oči tým, že ako viete, sme tu minulý týždeň schválili nejaké trináste dôchodky za 400 mil., ale tým, že nás zadlžuje, tak jednoducho niekde, niekde sa to bude musieť krátiť. Ak by došlo k tomu najhoršiemu scenáru, a to by bol, nerád to vyslovujem, ale bankrot podobný tomu gréckemu, ktorý nastal pred cca vyše cca 10 rokmi, ako výsledok Gréci museli urobiť, je, že teda okrem mnohých iných vecí, ale teraz len čo sa týka dôchodkov starobných, museli znížiť dôchodky o tretinu. To znamená, nemali by ten trinásty, štrnásty a pätnásty dôchodok, keby sa správali zodpovedne, ale nemali by, nieže by nemali trinásty, ale nemali by, koľko je tretina z trinástich, povedzme, že štyri, takže nemali by trinásty, dvanásty, jedenásty, ani desiaty dôchodok, nieže tí starobní dôchodcovia. Toto je najhorší scenár, ktorý môže nastať, ale vláda k nemu smeruje. No a čo sa týka budúcich dôchodcov, teda nás, tých teda, čo sme teda v II. pilieri, na Slovensku je ich 1,8 mil., tak tým vláda berie dôchodky už dnes, teda tie budúce, samozrejme. Doterajšie kroky SMER-u a tomu, a tým neostal Robert Fico nič dlžný svojej minulosti, svojich predchádzajúcich vlád. Doterajšie vlády SMER-u budúcim dôchodcom tými častými a nešťastnými zmenami v dôchodkovom pilieri druhom znížila dôchodky. Priemerný štyridsiatnik, muž s priemerným dôchodkom, s priemernou mzdou bude mať kvôli minulým opatreniam predchádzajúcich troch vlád o 130 eur menší dôchodok. Presun príspevkov z II. piliera z tých päť, resp. podľa zákona to malo ísť na šesť, dnes platného, naspäť na 4 % berie budúcim dôchodcom, sporiteľom v II. pilieri dôchodky o ďalších niekoľko desiatok eur, v závislosti od toho, kto ste, vek, príjem, pohlavie a podobne. Ja by som bol rád, keby sme sa aspoň takýmto najbrutálnejším zásahom do našich príjmov a našich dôchodkových li... a v ústnej rozprave predložím aj pozmeňovací návrh v tomto duchu. To je, čo sa týka našich budúcich dôchodkov. A druhé najvážnejšie opatrenie, ktoré v tomto lex konsolidácia môžme vidieť, sú zdravotné odvody. Vláda ich zvyšuje aj napriek tomu, že už dnes sú pomerne vysoké. A naopak pre naštartovanie ekonomického rastu, zlepšenie pracovných podmienok, vyššie platy, naopak potrebujeme znižovať odvody a zatiaľ vôbec, zaťaženie práce. Je to jedna z najhorších možností, ako konsolidovať verejné financie. Už dnes má Slovensko najväčšie daňové, odvodové zaťaženie v rámci V4. Odvody tvoria najväčšiu časť príjmov, teda daňových príjmov pre štát, približne 44 % a je to veľmi vysoká úroveň aj medzinárodne. A, samozrejme, už to tu odznelo, odzneli tie praktické dôsledky, koľkí zamestnávatelia budú mať s takýmto spôsobom problém tvoriť nové alebo nové pracovné miesta, alebo, alebo zvyšovať platy existujúcim zamestnancom. Vláda, keď to zhrniem, si zvolila takú jednoduchšiu cestu, samozrejme, ako teda nás neprekvapilo, krátkodobej akože konsolidácie na úkor budúcich generácií, budúcej prosperity a neponúka systémové riešenie, ktoré by naštartovali ekonomiku, naopak, iba presúva zdroje, demotivuje k podnikaniu, k inovatívnosti, brzdí ekonomický rast a vytvára tak účet, ktorý zaplatíme my všetci, pretože vládu nezaujímajú budúce generácie ani ich nikdy nezaujímali. Ďakujem pekne. (Potlesk.)