Ľ. Jahnátek, minister hospodárstva SR: (2007-01-30):
Čo sa týka pripomienky pána poslanca Miklósa, samozrejme, my nechceme nabúrať stavebný zákon. Ten zákon presne definuje podmienky, za akých sa robí geologický prieskum, ako sa vyhodnocuje geologický prieskum, ako sa stanovuje postup pri vytýčení dobývacieho priestoru. Pokiaľ ide o výstavbu nejakých objektov, ktoré sú súčasťou každého takéhoto podnikateľského podniku, jednoducho tam sú iné zákony, nie stavebný zákon. Čiže nemyslím si, že by malo dôjsť k narušeniu. Ale, samozrejme, pokiaľ budú konkrétne pripomienky ku konkrétnym paragrafom, sme pripravení na toto reagovať. Čo sa týka pripomienky pani poslankyne Kramplovej, ja som si absolútne vedomý, čo baníctvo a hlavne povrchové baníctvo prináša pre vzhľad krajiny. Na druhej strane neviem, či môžeme už hovoriť o baníckom priemysle ako o priemysle, ktorý skončil. Vláda má pripravený určitý útlmový program pre niektoré typy baní, lebo tento banský zákon nehovorí len o jednom type baní, ale zovšeobecňuje podmienky pre uhoľné bane, rudné bane a ostatné bane, ako je, ja neviem, dolomit, vápenec, mastenec, íly. A tu chcem povedať, vo vedeckých kruhoch sa hovorí, že 21. storočie bude storočím nanotechnológie a v oblasti nanokompozitov má Slovensko vynikajúcu príležitosť vzhľadom na to, že má niekoľko dobrých ložísk ílov a hornín, ktoré sa dajú použiť práve v oblasti nanokompozitov pre potrebné nanotechnológie. Čiže ja by som neuzatváral celkom proces baníctva na Slovensku, skôr vidím novú dimenziu tohto baníctva. A keď chceme hovoriť o novej dimenzii baníctva, musíme mať na to pripravený aj určitý legislatívny krok, ktorý nám objasní a povie nám presný postup, aby sme boli aj v súlade s Európskou úniou. Samozrejme, pani poslankyňa, sme pripravení reagovať na všetky vaše podnety a my tvrdíme pri všetkých zákonoch, pokiaľ sme niečo prehliadli, nedomysleli, sme pripravení na nápravu a, samozrejme, na odbornú diskusiu k jednotlivým zneniam. Musím trošku zareagovať na ten kyanid, ja by som bol rád, keby pri posudzovaní tohto zákona sa oddelili dve veci od seba. To je otázka používania kyanidu na území Slovenskej republiky a otázka dobývacích práv alebo procesu na určenie dobývacích práv pre budúcich užívateľov. Toto sú dve základné veci, ktoré si treba rozlíšiť. Bohužiaľ, v spoločnosti práve s príkladom Kremnice došlo k určitému zmiešaniu týchto dvoch problémov, ale ja si myslím, že zákon ich jasne oddeľuje. Práve my si myslíme, že za ekológiu oblasti alebo za ten výzor tej krajiny, a keď hovorím aj konkrétne o Kremnici, by mala byť vo veľkom stupni zodpovedná tá regionálna samospráva. Preto sú aj v tej komisii, ktorá pri prejdení všetkých tých potrebných krokov dostane celý ten proces znovuotvorenia nejakého dobývacieho priestoru až do štádia, keď rozhoduje nejaká komisia. My tam práve posilňujeme miestnu samosprávu a obvodný životný úrad, ktoré musia veľmi jasne povedať, či majú ambíciu takýto priestor dobývací mať vo svojom regióne, alebo nie. Ak si myslíte, že ešte to treba viac uchrániť, sme pripravení na túto diskusiu. Ale čo sa týka technológie používania kyanidových solí, ja si myslím, že nie je dobré, keď používame príklad Českej republiky, lebo Česká republika práve bola vyzvaná, že musí odstrániť práve tento zákaz používania kyanidu pri dobývaní hlavne strieborných a zlatých žíl. My v zákone jasne hovoríme, kyanid nie je možné používať pri geologickom prieskume, pri vyhodnocovaní, pri dobývaní, pri zušľachťovaní, pri prepracovaní, podobne na to reagoval, dával tento námet aj pán poslanec Miklós, my hovoríme, len pri finálnom spracovaní. Kyanid ako chemická látka je bežne používaná v chemickom priemysle. Chemici nemajú z toho taký panický strach ako nechemici, nechcem sa zdržiavať s týmto kyanidom, chcem len povedať, že vo svete sa vyrába asi 1 600-tisíc ton kyanidu, z toho sa asi 13 % používa práve v baníctve a až 93 % tohto kyanidu sa práve používa v tých severských krajinách a v Kanade, kde je dostatok práve týchto strieborných a zlatých žíl. Chcem dať len do pozornosti a bol by som rád, keby sme aj s tou informáciou potom pracovali, pokiaľ budeme hovoriť, či zakázať, alebo nezakázať kyanid. Kyanid bol upresnený alebo je v zozname smernice Európskej únie č. 96/61/IC ako tzv. BAT technológia, to znamená Best available technology, ako najbezpečnejšia technológia v tomto smere. Čiže verte, ministerstvo hospodárstva nemá žiadnu ambíciu, aby sme doniesli niečo závadné na územie Slovenskej republiky, ale nebráňme pokroku, lebo veda niekedy hovorí aj to, čo sa niektorým nedobre počúva. Ďakujem pekne.