M. Hort, poslanec: (2003-12-04):
Čl. 2 zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 311/2001 Z. z. Zákonník práce v znení zákona č. 165/2002 Z. z., zákona č. 408/2002 Z. z., zákona č. 413/2002 Z. z. a zákona č. 210/2003 Z. z. sa mení takto: Bod 4.V § 252 ods. 3 sa slová „do 31. decembra 2003“ nahrádzajú slovami „do 31. marca 2004“. Cieľom tohto návrhu je v súlade s požiadavkami aplikačnej praxe ponechať odchylnú úpravu pracovných podmienok zamestnancov v doprave, upravených rezortným predpisom podľa § 252 ods. 3 Zákonníka práce do doby prijatia zákona o pracovnom čase a dobe odpočinku zamestnancov v doprave a o zmene a doplnení niektorých zákonov – ide o návrh zákona, ktorý bol predložený Národnej rade ako tlač 431. Ľudsky povedané, ide o doplňujúci, respektíve pozmeňujúci návrh, ktorý by mal určitú medzeru v Zákonníku práce, doplniť aj pracovníkov v doprave. Je to v súlade s tým, čo sme prijali pre ostatné rezorty. Ďakujem za podporu tohto pozmeňujúceho návrhu. Pozmeňujúci návrh bol rozdaný do lavíc všetkým poslancom, odovzdám ho aj pani spravodajkyni. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Ďakujem, pán poslanec. Ďalej je do rozpravy prihlásený pán poslanec Bódy, prosím zapnite mu mikrofón. Prosím, zapnite mikrofón na mieste, kde sedí pán poslanec Bódy. Už. Ešte nie. Nech sa páči, pán poslanec. P. Bódy, poslanec: Ďakujem za slovo, vážená pani predsedajúca. Rád by som predložil tiež pozmeňujúci návrh k zákonu o službách zamestnanosti, tlač 419. Vážená pani podpredsedajúca, vážení kolegovia, kolegyne, vážený pán minister, rád by som predložil pozmeňujúci návrh v oblasti čl. 1 v § 56 ods. 5, ktorého znenie navrhujem nasledovne: „Príspevok podľa ods. 2 až 4 sa neposkytuje na zakúpenie nehnuteľnosti, na prístavbu a rekonštrukciu vlastnej nehnuteľnosti, ani na nákup motorového vozidla s výnimkou lízingu na nákup motorového vozidla.“ V bode 2 v § 57 ods. 6 navrhujeme znenie: „Príspevok sa neposkytuje na zakúpenie nehnuteľnosti, na prístavbu a rekonštrukciu vlastnej nehnuteľnosti, ani na nákup motorového vozidla s výnimkou lízingu na nákup motorového vozidla“. Odôvodnenie k bodom 1 a 2 znie: Návrhom sa upresňuje účel použitia poskytnutého príspevku na zriadenie chránenej dielne a chráneného pracoviska zamestnávateľom, alebo občanom na prevádzkovanie, alebo vykonávanie samostatnej zárobkovej činnosti. Chránená dielňa alebo chránené pracovisko v niektorých prípadoch zabezpečuje prepravu svojich zamestnancov do zamestnania a späť, v takýchto prípadoch je odôvodnené umožniť zamestnávateľovi, aby si z príspevku na zriadenie chránenej dielne alebo chráneného pracoviska mohol uhradiť náklady na kúpu motorového vozidla alebo vhodného motorového vozidla, potrebného na prepravu svojich zamestnancov hlavne v tých prípadoch, ak zamestnáva zamestnancov pohybujúcich sa na mechanických alebo elektrických vozíkoch. Návrh napomôže zamestnanosť občanov so zdravotným postihnutím, ktorí nemajú zabezpečenú možnosť prepravy do zamestnania. Podľa § 60 sa poskytuje príspevok aj na úhradu nákladov na dopravu zamestnancov a preto poskytnutie príspevku na kúpu motorového vozidla, ktorým sa táto doprava uskutočňuje, by nemalo byť zo zákona vylúčené. Poprosím všetkých poslancov, aby podporili tento pozmeňujúci návrh. Všetko, ďakujem pekne. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Ďakujem, pán poslanec. Ďalej v rozprave vystúpi pán poslanec Hamarčák. I. Hamarčák, poslanec: Ďakujem za slovo, pani podpredsedníčka. Kolegyne, kolegovia, dovoľte mi, aby som tiež predložil pozmeňujúci návrh k vládnemu návrhu zákona o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov (tlač 419). Ide o zmenu § 16 ods. 2, kde sa slová „a štyroch zástupcov samosprávneho kraja“ nahrádzajú slovami „dvoch zástupcov samosprávneho kraja a dvoch zástupcov územnej samosprávy miest a obcí“. Účelom tejto zmeny je zloženie výboru pre otázky zamestnanosti v časti členov z územnej samosprávy odstrániť diskriminačný charakter tohto ustanovenia voči obciam a mestám a umožniť, aby pri riešení zásadných otázok zamestnanosti a na schvaľovanie použitia nástrojov aktívnych opatrení na trhu práce participovali aj zástupcovia miest a obcí, ktorí majú lepší prehľad o potrebách ich použitia na trhu práce v danej obci alebo v meste ako zástupcovia samosprávnych krajov, odhliadnuc od skutočnosti, že medzi samosprávnym krajom a obcou alebo mestom neexistuje vzťah podriadenosti alebo nadriadenosti. Ďalej v nadväznosti na túto úpravu navrhujem v § 16 ods. 3 slovo „štyroch“ nahradiť slovom „dvoch“. Táto zmena je vlastne vyvolaná na bod 1, ktorý navrhuje rozdeliť počet členov výboru pre otázky zamestnanosti na územnú samosprávu medzi regionálnu samosprávu a miestnu územnú samosprávu. Tretí návrh je v § 16, vložiť za ods. 5 nový ods. 6, ktorý znie: „Zástupcov územnej samosprávy miest a obcí menuje a odvoláva reprezentatívna organizácia miest a obcí.“ Vzhľadom na skutočnosť, že samosprávny kraj nie je nadriadeným orgánom samosprávy miest a obcí, navrhuje sa, aby zástupcov vo výboroch pre otázky zamestnanosti menovala a odvolávala reprezentatívna organizácia miest a obcí, ktorou je v súčasnosti ZMOS, a ktorá združuje viac ako 95% všetkých miest a obcí na Slovensku. Štvrtý pozmeňujúci návrh je v § 6 ods. 6 a 10 prečíslovať na ods. 7 až 11. Ide o legislatívno-technickú úpravu. Piaty pozmeňujúci návrh je v § 17 ods. 2 slová „samosprávneho kraja“ nahradiť slovami „územnej samosprávy“. Zmena sa navrhuje v súvislosti s tým, že vo výbore pre otázky zamestnanosti bude mať zastúpenie aj miestna územná správa, nielen samosprávny kraj. Chcem požiadať pani spravodajkyňu, spoločnú, aby o týchto návrhoch dala hlasovať en bloc, pretože všetky spolu súvisia. Ďakujem pekne za pozornosť. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Ďakujem, pán poslanec. Posledný vystúpi v rozprave pán poslanec Blajsko. A. Blajsko, poslanec: Vážená pani predsedajúca, pán minister, poslankyne, poslanci. Návrh zákona o službách zamestnanosti, najmä jeho zdôvodňujúca časť je výrazne poznačená tým, že podľa predkladateľa organizácie služieb zamestnanosti a vytvorenie podmienok ich flexibilného prispôsobenia podmienkam na trhu práce je v zásade predstaviteľné len v podmienkach štátnej inštitúcie financovanej zo štátneho rozpočtu. Nazdávame sa, že tieto podmienky by boli splniteľné, aj keby boli pôsobili úrady práce v podmienkach verejnoprávnej inštitúcie, samozrejme, pri inom systéme vedenia tripartizmu. Pri riešení takýchto zásadných otázok ako je riešenie systému služieb zamestnanosti a organizačného usporiadania služieb zamestnanosti, sa mali komplexne zhodnotiť výsledky a efekty doterajšieho pôsobenia Národného úradu práce ako verejnoprávnej inštitúcie. Takáto analytická časť mi chýba tak v súvislosti s návrhom zákona o službách zamestnanosti ako aj vo vzťahu k zákonu o organizácii štátnej správy v oblasti sociálnych vecí a rodiny a služieb zamestnanosti, ktorý sme nedávno v tejto snemovni schválili. Zoštátnením služieb zamestnanosti sa dostávajú do štátnej správy značné počty zamestnancov a značný majetok obstaraný z verejných zdrojov mimo štátneho rozpočtu, ktorých dopad na štátny rozpočet je pomerne výrazný, odrazí sa to aj na stave výdavkov na štátnu správu v štátnom rozpočte Slovenskej republiky. Opatreniami v systéme služieb zamestnanosti sa posilňuje priama riadiaca pozícia ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny vrátane rozhodnutia o rozsahu vyčlenených rozpočtových výdavkov na zabezpečenie činnosti služieb zamestnanosti. Po štvrté, príklady inšpiračných vzorov zo zahraničia a preformovanie systému služieb zamestnanosti v Slovenskej republike nie je vhodne zvolené. Predovšetkým z toho hľadiska, že sú uvádzané neporovnateľné ekonomiky ako Veľká Británia s neporovnateľnými mierami nezamestnanosti, ako aj štáty prístupové, v ktorých nie sú ešte vyhodnotené výsledky pokusov, určité štátne prvky riadenia, napríklad Poľsko, Maďarsko. Z hľadiska komplexnejšieho prístupu chýbajú príklady vzorov štátov Európskej únie, kde pôsobia verejnoprávne inštitúcie s dobrými výsledkami svojej činnosti na trhu práce. Zdokonaľovaním aktívnych nástrojov trhu práce, ktoré majú prispieť k zlepšeniu situácie na trhu práce, možno súhlasiť. Treba však uviesť, že zásadnejší obrat na trhu práce a riešenie značných regionálnych rozdielov v miere nezamestnanosti môže priniesť len ekonomické oživenie a vytváranie nových pracovných miest. Z tohto hľadiska ďalšie sprísňovanie podmienok hlásenia sa nezamestnaných na úrade práce napríklad v sedemdenných intervaloch nepovažujeme celkom za riešenia zásadnejšieho charakteru, ktoré priniesli výraznejšie zmeny v reálnom znížení miery nezamestnanosti. Sprísnenie týchto podmienok sa javí problematickým aj vo vzťahu k reštrikciám v oblasti hmotnej núdze, kde môžu zhoršiť i tak už nepriaznivú sociálnu situáciu obyvateľov. Mám na mysli z hľadiska zvýšenia cestovných výdavkov. Príspevok na sťahovanie sa za prácou bez lepšieho posúdenia pôsobí síce pozitívne, pri skutočnej realizácii však výraznejšie neprispeje k väčšej mobilite pracovnej sily vzhľadom na nevytvorený trh najmä s nájomnými bytmi v mieste toho pracovného pôsobenia a podobne. Kvantifikácii prostriedkov na aktívnu politiku práce sa predpokladá pokoj z prostriedkov tak v porovnaní s rokom 2002, ako aj s rozpočtom Národného úradu práce na rok 2003. Pokiaľ ide o kvantifikáciu dosahov návrhu zákona na opatrenia trhu práce, treba poznamenať, že výdavky vyčíslené napríklad Národným úradom práce prevyšujú kvantifikáciu ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny – tam je uvedené 2 mld. Sk – o viac ako 3,5 mld. Sk. Žiadalo by sa tento problém posúdiť, aby kvantifikácia zodpovedala objektívnym potrebám vo väzbe na návrh zákona a nebola umelo reštriktívne znižovaná v rámci možností štátneho rozpočtu. V prípade nemožnosti pokrytia dosahov navrhnutých opatrení aktívnej politiky trhu práce museli by sa korigovať vo väzbe na možnosti štátneho rozpočtu, respektíve hľadať zdroje na ich pokrytie potom v štátnom rozpočte. Treba upozorniť na to, že v návrhu zákona sú zapracované zmeny a doplnky aj takých zákonov, ktoré ešte nenadobudli účinnosť, napríklad zákon o sociálnom poistení, zákon o riešení hmotnej núdze, zákon o organizácii štátnej správy v oblasti sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti. Podľa spoločných ustanovení návrhu zákona má Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky vydať všeobecne záväzné predpisy na vykonanie tohto zákona. Tieto podľa môjho názoru mali tvoriť súčasť návrhu tohoto zákona a mali byť aj spoločne prerokované. Pokiaľ ide o rokovanie výboru, klub Ľudovej strany - Hnutia za demokratické Slovensko sa stotožnilo so všetkými pozmeňujúcimi návrhmi vo väzbe, teda na pozitívne schválenie. Dovoľte mi, aby som predniesol jeden pozmeňujúci návrh. Je to môj pokus, druhý, ktorý mi nevyšiel kedysi, skúsim ho predniesť dnes. Pozmeňujúci návrh skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky, ktorým sa mení a dopĺňa vládny návrh zákona o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov, tlač 419, za čl. 5 sa dopĺňa nový čl. 6 v tomto znení: Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 453/2003 Z. z. o orgánoch štátnej správy v oblasti sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov sa dopĺňa takto: 1. V prílohe č. 1 k zákonu č. 453/2003 Z. z. zoznam sídiel úradov práce, sociálnych vecí a rodiny sa za poradové číslo 45 dopĺňa poradové číslo 46, sídlo úradu Kežmarok. 2. V prílohe č. 2 k zákonu č. 453/2003 Z. z. zoznam územných obvodov úradov práce, sociálnych vecí a rodiny, poradové číslo 38, má toto nové znenie: 38. Sídlo úradu Stará Ľubovňa, územné obvody úradu okres Stará Ľubovňa. 3. V prílohe č. 2 k zákonu č. 453/2003 Z. z. zoznam územných obvodov úradov práce, sociálnych vecí a rodiny sa za poradové číslo 45 dopĺňa poradové číslo 46, sídlo úradu Kežmarok, územné obvody úradu okres Kežmarok. Doterajší článok 6 sa prečísľuje na článok 7. Odôvodnenie: Navrhovanou zmenou chceme pomôcť riešiť problémy v okrese Kežmarok, ktorý patrí medzi okresy s najvyššou mierou nezamestnanosti na Slovensku. Veľmi ťažká sociálna situácia občanov, z ktorých približne 25 % tvoria občania rómskej národnosti s takmer stopercentnou nezamestnanosťou, predstavuje vysoké nároky na služby zamestnanosti a služby sociálnej starostlivosti. Z týchto skutočností vychádzal aj pôvodný návrh, vládny, zákona č. 453/2003 Z. z., v ktorom bol za sídlo úradu navrhnutý Kežmarok. Navrhovaná zmena nebude znamenať zvýšenie nárokov na štátny rozpočet. Touto zmenou by sa však dosiahlo podstatné zlepšenie dostupnosti výkonu štátnej správy pre občanov. Ďakujem vám za pozornosť. Z. Martináková, podpredsedníčka NR SR: Ďakujem, pán poslanec. Bolo mojím úsilím neprerušovať rozpravu o tomto bode, ale je už šesť minút po dvanástej. Pýtam sa, či je všeobecný súhlas, aby sme dokončili tento bod. (Šum v sále.) Pani poslankyňa Angyalová, faktická poznámka.