P. Hrušovský, podpredseda NR SR: (2001-12-05):
Národná rada Slovenskej republiky svojím uznesením zo 17. októbra požiadala Najvyšší kontrolný úrad, aby predložil stanovisko Najvyššieho kontrolného úradu Slovenskej republiky k návrhu štátneho rozpočtu Slovenskej republiky na rok 2002 , ktoré ste dostali ako tlač 1241. Prosil by som teraz pána predsedu Najvyššieho kontrolného úradu Slovenskej republiky Jozefa Stahla, aby uviedol stanovisko Najvyššieho kontrolného úradu k návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2002. Pán predseda, máte slovo. J. Stahl, predseda Najvyššieho kontrolného úradu SR: Vážený pán predsedajúci, vážení členovia vlády, vážené dámy poslankyne, vážení páni poslanci, Národná rada, tak ako bolo povedané, uznesením požiadala Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky o predloženie stanoviska k návrhu štátneho rozpočtu Slovenskej republiky na rok 2002. Najvyšší kontrolný úrad požadované stanovisko vypracoval pre potreby Národnej rady podľa § 5 ods. 2 zákona o Najvyššom kontrolnom úrade v znení neskorších predpisov. Opiera sa najmä o vlastné poznatky z kontrolnej činnosti, o analýzu materiálov vlády Slovenskej republiky, ministerstiev, ostatných ústredných orgánov, správcov jednotlivých kapitol, ako aj o informácie Národnej banky Slovenska. Najvyšší kontrolný úrad konštatuje, že návrh zákona o štátnom rozpočte na rok 2002 bol v zmysle zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 106/1999 Z. z. o hospodárskom a sociálnom partnerstve prerokovaný v Rade hospodárskej a sociálnej dohody Slovenskej republiky, pričom Rada nedospela k dohode. Ekonomické východiská, ktoré Ministerstvo financií Slovenskej republiky zohľadnilo pri tvorbe návrhu štátneho rozpočtu na rok 2002, vychádzajú z postupného zvyšovania reálneho tempa rastu hrubého domáceho produktu a znižovania miery inflácie na predpokladanú úroveň 6,7 %. Celkový ekonomický vývoj je však stále deformovaný vysokou mierou nezamestnanosti. Táto je spolu s rizikovým vývojom obchodnej bilancie najdôležitejším vnútorným ekonomickým faktorom znižujúcim dynamiku a stabilitu konsolidácie verejných financií. V návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2002 sa rieši aj prechodné financovanie vyšších územných celkov. V kapitole Všeobecná pokladničná správa bola vytvorená rezerva vo výške 465 mil. Sk, ktorá má byť na tento účel vo forme preddavkov do 15. januára roku 2002 uvoľnená. Vyššie územné celky s týmito prostriedkami budú hospodáriť do schválenia svojho rozpočtu, najneskôr do 31. marca roku 2002. Poskytnuté preddavky budú zúčtované so schváleným rozpočtom vyšších územných celkov. V návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2002 tým nie sú zohľadnené komplexné zmeny vyplývajúce z reformy štátnej správy a samosprávy. K príjmom štátneho rozpočtu. V návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2002 sú celkové príjmy rozpočtované sumou 219 mld. Sk. Ich medziročný nárast činí 38,4 mld. Sk, t. j. 21,3 %. Proces tvorby štátneho rozpočtu na rok 2002 prebiehal v období, keď neboli schválené zákony súvisiace s transformáciou štátnych fondov a zákony súvisiace so zriadením a presunom kompetencií na subjekty územnej samosprávy. Najväčší nárast predstavuje rast daňových príjmov, t. j. o 21,7 mld. Sk. Na účinnosť výberu daní má vplyv vytvorenie legislatívneho prostredia, ktoré by malo byť stabilné, jednoduché a jednoznačné. Jedným z dôvodov nárastu daňových nedoplatkov je práve zložitá a nejednoznačná legislatíva. Súčasný proces transformácie ekonomiky je sprevádzaný veľkým počtom prijímaných noviel, ich aplikovanie je komplikované pre správcov daní, ale aj pre podnikateľské subjekty. Legislatívne zmeny daňových zákonov smerované k znižovaniu daňového zaťaženia právnických a fyzických osôb, ale aj zmeny v organizačnom usporiadaní daňovej správy skôr zvyšujú riziko naplnenia jednotlivých daňových príjmov. Dôležitým prvkom efektívnej daňovej správy je funkčný informačný systém. Kvalita súčasného informačného daňového systému, tzv. APV DIS napriek určitým zlepšeniam negatívne ovplyvňuje efektívnosť správy daní. Doposiaľ neexistuje ani veľmi potrebné prepojenie daňového a colného informačného systému, najmä z hľadiska kontroly vývozov, ktoré sú oslobodené od dane z pridanej hodnoty a spotrebných daní. Kontrolné poznatky Najvyššieho kontrolného úradu ukazujú, že vzhľadom na nepriaznivú situáciu v podnikateľskej sfére stúpa počet stratových podnikov. Vzhľadom na nedostatočnú finančnú disciplínu stúpa prvotná a druhotná platobná neschopnosť. Vzhľadom na existenciu daňových únikov z tzv. šedej ekonomiky je potrebná zvýšená miera opatrnosti pri rozpočtovaní práve tejto dane. Jedným z predpokladov riešenia platobnej neschopnosti je dôsledné uplatňovanie konkurzného konania a mechanizmu bankrotov. Z dôvodu pretrvávajúceho zdĺhavého priebehu kontrolných konaní a nízkej výnosnosti uspokojovania pohľadávok veriteľov, medzi ktorých patria aj daňové úrady, často ako majoritní veritelia, zaradil Najvyšší kontrolný úrad do kontroly aj túto oblasť. Jej cieľom je podrobnejšie analyzovať uvedené príčiny a zaktivizovať daňové orgány pri uplatňovaní svojich veriteľských práv, a tým zvýšiť príjmy štátneho rozpočtu a zamedziť rastu daňových nedoplatkov. K 30. júnu tohto roka predstavovali nedoplatky na tejto dani a sankciách spolu 10,764 mld. Sk a medziročne vzrástli o 869 mil. korún. Rizikom naplnenia príjmov tejto dane je aj legislatívna úprava ustanovenia § 35 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 366/1999 Z. z. o daniach z príjmov v znení neskorších predpisov umožňujúca úľavu na dani formou daňového úveru, najmä pri investovaní vo veľkých podnikateľských subjektoch. Ani v priebehu tohto roka neboli uskutočnené také zmeny, ktoré by znamenali výrazný obrat v upevňovaní finančnej disciplíny. Najvyšší kontrolný úrad opätovne upozorňuje na faktory, ktoré môžu pozitívne ovplyvniť plnenie rozpočtovanej výšky daňových a colných príjmov. Tieto spočívajú v prijatí legislatívnych a organizačných opatrení pri povoľovaní podnikateľskej činnosti a vedení registra podnikateľov, v dôslednejšom postihovaní a pružnejšom riešení podozrení z trestnej činnosti vo finančnej sfére – tu je tiež podpora z našej strany, realizovať pripravovaný špecializovaný daňový útvar s vyšetrovacími kompetenciami –, ďalej, v zlepšení verejnej kontroly neplatičov, v obmedzení poskytovania daňových úľav, v zlepšení kvality daňového informačného systému a jeho prepojení na colný informačný systém, na katastre nehnuteľností a evidenciu motorových vozidiel, v skvalitnení práce daňových a colných orgánov pri správe a kontrole daňových a colných príjmov a pri vymáhaní pohľadávok štátu. K nedaňovým príjmom. Nedaňové príjmy sa v návrhu štátneho rozpočtu na rok 2002 rozpočtujú sumou 28,3 mld. Sk, čo predstavuje 12,9-percentný podiel na celkových rozpočtovaných príjmoch. Oproti objemu nedaňových príjmov rozpočtovaných zákonom č. 472/2000 Z. z. o štátnom rozpočte na rok 2001 v sume 21,3 mld. Sk predstavuje ich zvýšenie 7 mld. korún. Najvyšší kontrolný úrad hodnotí vo svojom stanovisku iba tie kategórie, ktoré vykazujú oproti rozpočtu roku 2001 najväčšie odchýlky, pretože tieto podľa našich poznatkov predstavujú najväčší rizikový faktor reálnosti splnenia celkového objemu nedaňových príjmov rozpočtovaných na rok 2002. K výdavkom štátneho rozpočtu. V zmysle návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2002 sa rozpočtuje možnosť čerpania výdavkov v celkovej sume 271,5 mld. Sk. Bez výdavkov vyplývajúcich zo záväzkov z realizovanej reštrukturalizácie vybraných bánk sú ostatné výdavky v štátnom rozpočte určené sumou 256 mld. Sk. Výdavky bez nákladov na reštrukturalizáciu bánk sa v roku 2001 rozpočtovali v sume 217,8 mld. korún. Z uvedeného vyplýva, že v porovnateľných výdavkoch sa v roku 2002 vytvára priestor na ich rast v objeme 38,2 mld. korún, čo predstavuje nárast indexom 1,175. Na tvorbu, sledovanie a vykazovanie príjmov a výdavkov rozpočtov v roku 2002 ministerstvo financií ustanovilo rozpočtovú klasifikáciu Opatrením č. 39 z 25. apríla 2001. Rozpočtová klasifikácia obsahuje aj funkčnú klasifikáciu, ktorá umožňuje sledovať výdavky verejnej správy podľa ich účelu. Uvedená metodika rozpočtovania približuje Slovenskú republiku k európskym normám, umožní ministerstvu financií vytvoriť takú štruktúru štátneho rozpočtu, ktorá poskytne vláde a Národnej rade Slovenskej republiky prehľad o príjmoch, očakávaných mimorozpočtových zdrojoch, smerovaní výdavkov a zabezpečí porovnateľnosť medzinárodne vykazovanými ukazovateľmi. Najvyšší kontrolný úrad pozitívne hodnotí tento prístup k reforme verejných financií, ktorá má vytvoriť predpoklady na efektívnejšie využívanie zdrojov štátneho rozpočtu, zvýšenie rozhodovacích právomocí a zodpovednosti správcov rozpočtových kapitol a zároveň zníženie administratívnych náročností. V predloženom návrhu štátneho rozpočtu na rok 2002 sú výdavky krajských úradov kvantifikované sumou 58,932 936 mld. Sk. Zo strany Najvyššieho kontrolného úradu je problematické predložiť jednoznačné stanovisko k týmto výdavkom z dôvodu, že tieto rozpočty zasahujú aj do oblastí súvisiacich s presunom majetku, kompetencií, finančného krytia, ale aj budúcich záväzkov na novoutvorené vyššie územné celky v čase, keď nie sú v platnosti príslušné všeobecne záväzné právne predpisy, a tým aj presné pravidlá z hľadiska postupu pri prechode týchto kompetencií na mestá a obce. Podľa § 9 ods. 2 návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2002 súhrn novoposkytnutých štátnych záruk za bankové úvery podnikateľom a za dlhopisy vydané podnikateľom alebo za obdobné cenné papiere vydané podnikateľom v zahraničí v roku 2002 nepresiahne 13 % rozpočtovaných príjmov uvedených v § 1 ods. 1 citovaného návrhu zákona, čo v absolútnom vyjadrení predstavuje 28,466 093 760 mld. Sk. Aj keď limit štátny záruk má klesajúcu tendenciu, na druhej strane narastá objem realizovaných štátnych záruk. Preberanie štátnych záruk sa neuplatňuje len na rozvojové programy, ale vo viacerých prípadoch na riešenie pretrvávajúcich problémov ich odložením do budúcich rokov s možným negatívnym dopadom na výšku verejného dlhu. Problémom je aj splácanie návratných finančných výpomocí z titulu realizácie štátnych záruk. Vláda môže v roku 2002 podľa § 9 ods. 3 citovaného návrhu zákona predĺžiť termín splatnosti návratných finančných výpomocí, čo taktiež tiež prispieva k odkladaniu riešenia uvedených problémov. Najvyšší kontrolný úrad v predloženom stanovisku k návrhu štátneho rozpočtu na rok 2002 posudzuje ekonomické východiská zostavenia návrhu štátneho rozpočtu, identifikuje riziká a rezervy rozpočtu príjmov a výdavkov, vyjadruje sa vyčísleniu výdavkov a schodku v návrhu zákona v štátnom rozpočte na rok 2002. Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky konštatuje, že navrhované príjmy a výdavky štátneho rozpočtu sú konštruované na predpoklade zrušenia štátnych fondov v rozsahu navrhnutom vládou Slovenskej republiky, ak by sa transformácia štátnych fondov neuskutočnila v navrhovanom rozsahu, navrhovaný štátny rozpočet na rok 2002 by bolo nutné prepracovať, legislatíva súvisiaca s rozpočtovým hospodárením v roku 2002, najmä v nadväznosti na reformu štátnej správy a samosprávy, vrátane reformy verejných financií, nie je stabilizovaná, čo zvyšuje riziká plnenia príjmovej i výdavkovej časti návrhu štátneho rozpočtu, financovanie vyšších územných celkov v návrhu štátneho rozpočtu nie je riešené komplexne, ale len prechodným spôsobom, ďalej, že v ustanovení § 1 ods. 1 návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2002 sú celkové výdavky v sume 255,969 952 mld. korún určené nesprávne, pretože nie sú v nich zahrnuté niektoré výdavky na úhradu úrokov spojených s reštrukturalizáciou vybraných bánk, v nadväznosti na nesprávne vyčíslenie výdavkov je v § 1 ods. 2 návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2002 nesprávne vyčíslený schodok štátneho rozpočtu. Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky odporúča využiť toto stanovisko pri rokovaní Národnej rady Slovenskej republiky o návrhu štátneho rozpočtu na rok 2002 a v ďalšom legislatívnom procese. Ďakujem za pozornosť.