M. Drobný, poslanec: (2001-09-19):
A tak to urobila aj britská kráľovná nedávno. Vystúpila v Hornej snemovni a povedala jednoznačne, páni, ako to riadite krajinu? Zlyháva vám všetko. Buďte takí láskaví, dohodnite sa a riaďte ju dobre. A odišla. A obidve komory na druhý deň sadli a radili sa o tom. A robili upratovanie, páni. Robili aj upratovanie v tom, ako zoštátňovať, a nie privatizovať. Pretože naraz zistili, že majú príliš privátnych v praxi aj v zdravotníctve a že tie pôsobia proti záujmom občana. A tak začali zoštátňovať. Ale to je u nich mechanizmus, ktorý u nich platí „furt“, a my sme v štádiu zrodu tohto kapitalizmu a myslíme si, že všetko musí byť privátne. Ale to nie je pravda, páni! Lebo privátne mnoho ráz má tendenciu stratiť vecné bremeno, keď to nevynáša. Ale potom čo občan? Kde to nájde, to vecné bremeno, keď ho tam prestanú plniť? Takže občan je potom chudák. A to isté by som myslel aj u kolegu Finďa, ktorý iste má svoje, by som povedal, praktické skúsenosti z riadenia zdravotníckeho zariadenia a vie aj legislatívne dôsledky toho. Len znovu by som povedal toľko, že môj pohľad na veci je vyslovene vecný a pragmatický. Chcem, aby to fungovalo, a keď chcem, aby to fungovalo, tak nech sa páči, moje návrhy nech zoberú legislatívci, nech ich okrešú a nech s tým niečo urobia. Ak je to možné, ak to prijme snemovňa, možnože to bude pragmatické. Treba to len otesať. Je to neotesané legislatívne. Ďakujem pekne. J. Migaš, predseda NR SR: Ďalej v rozprave vystúpi pán poslanec Andrassy a po ňom pán poslanec Rudolf Bauer. Vystupuje pán poslanec Ľubomír Andrassy. Ľ. Andrassy, poslanec: Ďakujem veľmi pekne, pán predseda. Vážené dámy, vážení páni, v pléne Národnej rady dnes rokujeme o jednom z rozhodujúcich zákonov súvisiacich s reformou verejnej správy, o približovaní vecí verejných k občanovi. Zákon o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a mestá, či na samosprávne kraje je z pohľadu samosprávy, ale aj z môjho pohľadu prioritným a ukazuje, či to s reformou myslíme vážne, alebo samosprávne kraje alebo aj obce budú len na parádu. Nebudem sa siahodlho vyjadrovať k tejto právnej norme, ale nedá mi, aby som nepredložil pozmeňujúci návrh, ktorý súvisí s fungovaním školstva, či presnejšie povedané, s postavením mladých ľudí, študentov v škole či v školskom zariadení. Myslím si, že aj na pôde vzdelávacích inštitúcií, v školách majú čo do procesu výchovy a vzdelávania povedať aj mladí ľudia, študenti. Aktívna účasť mladých ľudí na chode školy môže byť prínosom nielen pre samotnú školu, ale môže pozitívne vplývať aj na rozvoj žiaka, učiteľa či rodiča. Takýmto krokom budeme pripravovať mladého človeka k väčšej zodpovednosti, k manažovaniu svojho času či zodpovednému rozhodovaniu o veciach verejných. Z týchto dôvodov vám predkladám pozmeňujúci návrh, ktorým chcem rozšíriť čl. XII o žiacke školské rady. Pozmeňujúci návrh k čl. XII by znel: V § 7 sa na záver ods. 1 dopĺňa veta, ktorá znie: „Osobitným orgánom školskej samosprávy je žiacka školská rada.“ A za § 7a sa vkladá § 7b, ktorý vrátane nadpisu znie: „§ 7b – Žiacka školská rada (1) Osobitným orgánom školskej samosprávy strednej školy je žiacka školská rada (ďalej len „žiacka rada“), ktorá, ak je ustanovená, reprezentuje žiakov strednej školy a zastupuje ich záujmy vo vzťahu k riaditeľovi a vedeniu školy. (2) Žiacka rada sa ustanoví vtedy, ak jej členov v stanovenom počte (ods. 3) zvolí v tajnom hlasovaní nadpolovičná väčšina žiakov strednej školy. O voľbách vyhotovia žiaci zápisnicu, ktorú predložia riaditeľovi školy. (3) Žiacka rada má 5 až 11 členov a tvoria ju tí žiaci, ktorí vo voľbách získali najvyšší počet hlasov žiakov prítomných na voľbách. Členstvo v rade školy je čestné. (4) Žiacka rada a) sa vyjadruje k podstatným otázkam, návrhom a opatreniam školy v oblasti výchovy a vzdelávania, b) podieľa sa na tvorbe a dodržiavaní školského poriadku, c) zastupuje žiakov vo vzťahu k riaditeľovi a vedeniu školy, predkladá im svoje stanoviská a návrhy, zastupuje žiakov aj navonok, d) volí a odvoláva zástupcu žiakov do rady školy. (5) Žiacka rada je schopná sa uznášať, ak je na jej zasadnutí prítomná nadpolovičná väčšina všetkých členov. Na platné uznesenie žiackej rady je potrebný súhlas nadpolovičnej väčšiny všetkých členov žiackej rady. (6) Náklady na činnosť žiackej rady sa po dohode s riaditeľom školy uhrádzajú z rozpočtu školy. (7) Bližšie podrobnosti o zložení žiackej rady, o spôsobe jej ustanovenia vrátane obmeny jej členov, o voľbe člena rady školy a o spôsobe rokovania určí štatút žiackej rady, ktorý schvaľuje žiacka rada po predchádzajúcom vyjadrení riaditeľa školy.“ Predložený pozmeňujúci návrh rozširuje orgány školskej samosprávy o osobitný orgán samosprávy žiakov strednej školy, ktorý doteraz v našej právnej úprave chýbal. Reaguje sa tým na skutočnosť, že na mnohých stredných školách od roku 1989 existujú orgány žiackej samosprávy, študentské školské rady, ktorých činnosť je však plne závislá od ochoty či neochoty vedenia školy. Podľa tohto návrhu môže vzniknúť žiacka rada, ak sa tak žiaci rozhodnú a splnia podmienky reprezentatívnosti rady z tohto hľadiska, že ju zvolí nadpolovičná väčšina žiakov školy. O tomto volebnom akte bude musieť existovať aj písomná zápisnica, ktorú doložia žiaci riaditeľovi školy. Pri voľbách členov školskej rady sa mladí ľudia po prvýkrát zúčastnia voľby svojich zástupcov, demokratickej voľby reprezentantov, študentov školy. Pred uskutočnením volieb žiaci rozhodnú verejným hlasovaním o tom, koľko členov bude mať žiacka rada. Návrh takisto upravuje zásadné otázky, ktoré sú v pôsobnosti žiackej rady, a stanovujú sa tiež základné pravidlá fungovania rady, ako aj prípadné náklady na jej činnosť. Verím, kolegyne a kolegovia, že podporíte tento pozmeňujúci návrh a tak dáte mladej generácii možnosť a zároveň aj právo aktívne sa podieľať na živote školy – vzdelávacej inštitúcie. Druhý pozmeňujúci návrh súvisí tiež s článkom XII a bodom 14, kde navrhujem slová „s poradným hlasom“ nahradiť slovami „ktorý má riadne hlasovacie právo“. Cieľom tohto pozmeňujúceho návrhu je, aby zástupca štátnej správy mal pri výberovom konaní na riaditeľa školy alebo školského zariadenia právo hlasovať, nie iba sa tomuto procesu prizerať s poradným hlasom. Zástupca štátnej správy by mal riadne rozhodovať preto, že škola je zriaďovaná ako štátna, je zriadená v prenesenej pôsobnosti štátu, mal by sa teda zástupca štátu podieľať na výbere kandidáta na funkciu riaditeľa školy. V závere si dovoľujem požiadať spoločného spravodajcu o to, aby hlasovanie o bode 59 spoločnej správy bolo vyňaté na samostatné hlasovanie. V mene členov výboru pre kultúru a médiá predkladám takisto legislatívnotechnickú úpravu k článku XVII. V bode 5 sa slová „§ 5 ods. 3“ vypúšťajú a slová „§ 7 ods. 1 písm. d)“ sa nahrádzajú slovami „§ 7 ods. 1 písm. c)“. Ide o legislatívnotechnickú úpravu v predloženom texte. Zároveň žiadam spoločného spravodajcu, aby o mojich dvoch pozmeňujúcich návrhoch, najmä o návrhu o študentskej školskej rade a takisto aj o zmene bodu 14 v článku XII sa hlasovalo samostatne. Ďakujem veľmi pekne. (Potlesk.) J. Migaš, predseda NR SR: Faktické poznámky na vystúpenie pána poslanca Andrassyho. Posledný je pán poslanec Cabaj. Uzatváram možnosť sa prihlásiť s faktickou poznámkou. Nech sa páči, pán poslanec Hofbauer. R. Hofbauer, poslanec: Ďakujem, pán predseda. No veľmi zmysluplný návrh pána poslanca Andrassyho myslím, že vychádza z bohatej ideologickej a historickej skúsenosti tohto politického subjektu, a domnievam sa, že priamo nadväzuje na akčné výbory žiakov a študentov v školách všetkých stupňov v 50. rokoch. Ja si to, žiaľ, osobne pamätám. A čo si chvalabohu nepamätám z osobných skúseností, t. j. zo skúseností počas kultúrnej revolúcie v Čínskej ľudovej republike. Odporúčal by som súčasne uvážiť, či nie je vhodné doplniť aj pomerné zastúpenie žiakov podľa politickej príslušnosti a triedneho pôvodu. Myslím, že by to tomu návrhu veľmi prospelo a by to zviditeľnilo.