Maďarič, Marek, minister kultúry SR (2014-03-25):
Ďakujem pekne za slovo, pani podpredsedníčka. Chcem sa poďakovať predovšetkým za vecnú a korektnú rozpravu. V konečnom dôsledku aj za tie pozmeňujúce návrhy, pretože boli predložené nepochybne s dobrým úmyslom. Najmä vo vystúpení pána poslanca Hubu bol citeľný taký spor, ktorý veľmi trefne pomenoval pán poslanec Číž, že je to spor niekde medzi pamiatkovým idealizmom a pamiatkovým realizmom. Srdce nám káže byť na strane toho pamiatkového idealizmu, ale ten rozum a tie možnosti, bohužiaľ, hovoria o tom, že musíme byť realisti. Dovoľte mi, aby som sa vyjadril k navrhovaným pozmeňujúcim návrhom. Boli podané dva. Prvý pánom poslancom Hubom a Viskupičom a druhý pánom poslancom Viskupičom a poslancom Hubom. Takže k tomu prvému, k bodu 1 tohto návrhu. Domnievame sa, že návrh ide nad rámec novely zákona, keďže nanovo koncipuje termín „archeologické dedičstvo s pamiatkovou hodnotou“. Pojem „archeologické dedičstvo“ je definovaný v Európskom dohovore o ochrane archeologického dedičstva a aj zákon o ochrane pamiatkového fondu sa odvoláva na skutočnosť, že ochrana kultúrnych pamiatok archeologických nálezov a nálezísk sa vykonáva aj na základe medzinárodných zmlúv. Čiže považujeme v tomto štáte za dostatočné zadefinovanie archeologických nálezov a archeologických nálezísk. V budúcnosti, keby prišlo k rekodifikácii zákona o ochrane pamiatkového fondu, bolo by možné premietnuť znenie dohovoru o ochrane archeologického dedičstva do jeho ustanovení. Ďalší pozmeňujúci návrh v bode 1. Ten v podstate navrhuje významne redukovanú formu pojmového aparátu pamiatkovej hodnoty, kedy z textu sa vypúšťajú „umelecko-remeselné hodnoty“. Súčasná definícia pamiatkovej hodnoty presne vymedzuje významné oblasti, pre ktoré môže byť vec predmetom individuálnej alebo územnej ochrany, a zavedenie pojmu „technický vývoj spoločnosti s vysokou mierou autenticity“ nespĺňa kritériá určitosti a nemožnosti zdokumentovať toto kritérium. K bodu 2 pozmeňujúceho návrhu, toho prvého. V § 38 už je zavedené vysvetlenie spôsobu financovania pamiatkových výskumov. Okrem toho je možné uchádzať sa v dotačnom systéme ministerstva kultúry o dotáciu na pamiatkový výskum, ktorá je práve aj na tieto účely poskytovaná každoročne bez toho, aby to bolo v platnom znení zákona zavedené. K bodu 3 pozmeňujúceho návrhu. Ten je taký, by som povedal, možno najpodstatnejší. Umožňuje vstup do zákona o miestnych daniach a miestom poplatku za komunálne služby a drobné stavebné odpady. Ide o oslobodenie dane a zníženie dane z nehnuteľností, ak sú národnou kultúrnou pamiatkou. Pravdu poviem, to je, to srdce by chcelo súhlasiť s pozmeňujúcim týmto návrhom, ale treba si uvedomiť, jeho akceptácia by stanovila nároky na rozpočet verejnej správy, s čím predkladaný zákon pôvodne nerátal. Tento pozmeňujúci návrh by zaťažil už aj tak veľmi napäté rozpočty obcí a v prípade ich prirodzenej žiadosti o refundáciu by zaťažil aj štátny rozpočet. To znamená, že takáto zmena, pán poslanec, si určite vyžaduje rozsiahle rokovania s ministerstvom financií a zástupcami samospráv ZMOS-u a Úniou miest Slovenska, keďže by išlo o redukciu príjmu z miestnych daní v neprospech prijímateľov miestnych daní. Čo sa týka druhého pozmeňujúceho návrhu, k jeho prvému bodu nevypúšťať slová „alebo nehnuteľná vec“ a ponechať aj „nehnuteľný charakter archeologického nálezu“, zadefinovanie archeologických nálezov ako hnuteľných vecí a archeologických nálezísk ako nehnuteľných vecí súvisí s možným konfliktom so všeobecnou právnou úpravou, Občiansky zákonník, ktorá rozdeľuje veci na hnuteľné a nehnuteľné a nehnuteľné veci na pozemky a stavby. K bodu dva tohto návrhu. Vloženie nového písmena so zavedením povinnosti pre ministerstvo kultúry zastupovať štát ako poškodenú stranu v trestnom konaní. Táto povinnosť je zadefinovaná pre pamiatkový úrad ako orgán štátnej správy v oblasti ochrany pamiatkového fondu, ktorý disponuje odborníkmi zo všetkých odborov z oblasti ochrany pamiatkového fondu. Identické vyjadrenie v podstate platí aj k bodu 3 pozmeňujúceho návrhu. K bodu 4, ktorý hovorí o, pripojiť vety, tak ako boli prednesené v návrhu. V súčasnosti vydávané rozhodnutia vydané aj podľa § 32 ods. 2 strácajú platnosť po uplynutí troch rokov odo dňa nadobudnutia právoplatnosti, ak v tejto lehote nebol vykonaný úkon, na ktorý sa vzťahujú. Predmetná právna úprava je vyhovujúca, pretože aj v súčasnosti platné znenie stavebného zákona určuje platnosť stavebného povolenia na dobu dva roky od nadobudnutia jeho právoplatnosti, čo znamená, že rozhodnutia vydávané orgánmi štátnej správy na ochranu pamiatkového fondu majú platnosť dlhšiu a pre potreby štátnych orgánov dostatočnú. A napokon k bodu 5 vypustiť slová „nedeštruktívnych metód“. Podľa Európskeho dohovoru o ochrane archeologického dedičstva z Valletty, na ktorý odkazujú práve predkladatelia tohto návrhu, sa uvádza, že Slovenská republika sa zaviazala zabezpečovať vykonávanie archeologických vykopávok a prieskum na vedeckej úrovni pod podmienkou, že sa podľa možnosti uplatnia najmä nedeštruktívne metódy skúmania. Nedeštruktívne metódy výskumu priamo súvisia s definíciou pamiatkového výskumu, ktorý je uvedený v § 35 ods. 1, kde sa uvádza, že, citujem: „Pamiatkový výskum je odborná činnosť zameraná na získavanie poznatkov o kultúrnych pamiatkach, pamiatkových územiach, archeologických nálezoch a archeologických náleziskách.“ Vzhľadom k tomu nie je nedeštruktívnou metódou výskumu bežné dokumentovanie stavu archeologického náleziska alebo archeologického nálezu napríklad vyhotovením fotografickej dokumentácie alebo náčrtu pre potreby publikovania napríklad v odbornej literatúre. Ďakujem pekne.