M. Sabolová, poslankyňa: (2002-03-14):
A druhá poznámka je ešte takáto. Ak sme dali desaťročné prázdniny zahraničnému investorovi U.S.Steel, mal by využívať zdroje, ktoré sú na Slovensku, pracovné sily, ktoré sú na Slovensku a myslím si, že je netypické, aby takáto firma uzatvárala zmluvu na tento rok v marci tohto roku a nie do konca predchádzajúceho roku a tlačila firmu do nižších cien, aké boli minulého roku, keď stúpili vstupné náklady až o 40 %. Žiadala by som vás, pán minister, ako zástupcu štátu, pretože táto firma nie je typicky súkromná, aby sme zamestnanosť a prácu v tomto regióne zachovali. J. Migaš, predseda NR SR: Ďakujem pekne. Počkajte, pán minister. Ponížene prosím pána poslanca Fedoročka, aby si sadol na svoje miesto a prerušil svoje konzultácie s členom vlády. Nech sa páči, pán minister Harach. Ľ. Harach, minister hospodárstva SR: Ďakujem pekne. Pani poslankyňa, s veľkou časťou toho, čo ste povedali, súhlasím. Mali sme veľa rokovaní priamo v podniku, fyzicky sme prešli celú prevádzku aj s účasťou ozaj expertov na tepelnú energetiku a najmä teplárenskú časť výroby, na ktorú je smerovaná štátna pomoc. To chcem zdôrazniť. Štátna pomoc je smerovaná na presne cielený okruh, časť technologického procesu, na ktorý môže ísť. To je prvá vec. Druhá vec, ja môžem len sprostredkovať vaše otázky, ktoré súvisia s právnou podstatou dania do konkurzu tejto spoločnosti. Poprosím pána ministra spravodlivosti, prípadne vy sa ho spýtajte priamo, akým spôsobom to prebehlo z pohľadu zákona o konkurze, teda to, že dnes spoločnosť, a to je pravda, ktorá kúpila pohľadávky za 200 000 aj nejaké drobné, dala do konkurzu spoločnosť, ktorá zamestnáva rádovo stovky až tisícky ľudí a sekundárne vytvára ešte pracovné príležitosti. Rokovanie s U.S.Steel bolo už minulý rok súčasťou prípravy štátnej pomoci. Rokovanie bolo založené na vypracovaní v prvom kroku rámcovej zmluvy medzi U.S.Steel a Želbou, ktorá vyhovovala obidvom partnerom tohto zmluvného vzťahu. Vypracovanie konkrétnej zmluvy, vykonávacej zmluvy na tento rok zo strany U.S.Steel mám informácie, že bolo viazané na dohody o cenách. Bohužiaľ, tam sa na peletách presne nedohodli, aké by mali byť ceny a rokovanie prebiehalo dlhšie. Predstavitelia U.S. Steel upozorňovali, že majú ponuky, ktoré sú lacnejšie, ako sú tieto a kvalita peliet bola na vyššej úrovni. Také bolo stanovisko. Ale i napriek tomu vlastne aj v zmysle memoranda o porozumení predstavitelia U.S.Steel - a ja to musím vyzdvihnúť - akceptovali to, že je potrebné v rámci plnenia aj tohto memoranda urobiť zmluvný vzťah so Želbou. K takémuto zmluvnému vzťahu došlo, opakujem, nie v rozsahu, v akom ho možno zakladal podnikateľský plán. Tento treba upraviť a o tom bude vlastne naše najbližšie pracovné stretnutie. Vyslovujem nádej, že bude úspešné a že budem môcť do vlády predložiť materiál o štátnej pomoci pre Želbu. Ďakujem za pozornosť. J. Migaš, predseda NR SR: Ďalšiu otázku položil pán poslanec Jozef Gajdoš ministrovi obrany Jozefovi Stankovi. Otázka znie: „Ministerská byrokracia zdržiava proces odpredaja nepotrebného majetku štátnych podnikov armády aj samotného ministerstva. Už rok sú na majetkovej sekcii návrhy na odpredaj majetku VL Kamenica nad Cirochou vrátane bytových jednotiek, na ktoré čakajú občania. Dokedy budú čakať na vaše rozhodnutie?“ Odpovedá minister obrany Jozef Stank, nech sa páči. J. Stank, minister obrany SR: Pani poslankyne, páni poslanci, vážený pán poslanec, mám tu rozsiahly úvod, ktorý hovorí o tom, čo všetko musí ministerská byrokracia urobiť na to, aby takéto rozhodnutie vydala podľa zákona a príslušných predpisov. Ale myslím si, že nie je potrebné týmto spôsobom reagovať. Hneď by som sa venoval tomuto konkrétnemu prípadu. Štátny podnik po prehodnotení ďalšej potreby využívania domov a hájeniek, teda v tomto prípade štátny podnik... J. Migaš, predseda NR SR: Prepáčte mi, pán minister, ja viem, že pán minister Mikloš je nejaký neodolateľný, ale poprosil by som aj pána poslanca Jarjabka, aby si sadol na svoje miesto. Pán minister, máte zatiaľ žltú kartu. Pán minister, pokračujte, nech sa páči. J. Stank, minister obrany SR: Štátny podnik Pliešovce po prehodnotení ďalšej potreby využívania domov a hájeniek, ktoré spravuje odštepný závod Kamenica nad Cirochou, požiadal v súlade s § 45 a 45a zákona 92/1991 Zb. Ministerstvo obrany Slovenskej republiky ako zakladateľa o udelenie súhlasu na prevod vlastníctva majetku štátu na iné osoby. Žiadosť štátneho podniku bola doručená zakladateľovi, t. j. ministerstvu obrany 6. septembra 2001. Hneď po jej doručení začali konať kompetentné orgány, ktoré pri posudzovaní zistili, že žiadosť predkladateľa je neúplná. Z tohto dôvodu boli vyžiadané doklady na jej doplnenie. Zakladateľ postupoval tak, aby bol dodržaný platný právny stav a súčasne zabezpečený proces prevodu majetku štátu na iné osoby s maximálnou hospodárnosťou a tiež transparentnosťou. Koncom februára tohto roka bola žiadosť štátneho podniku doplnená a súčasne prebieha proces jej posudzovania. Z toho vyplýva, že táto žiadosť neleží na ministerstve viac než rok a ministerská byrokracia nezdržiava takto proces odpredaja majetku. V najbližších dňoch, pán poslanec, zasadne príslušná komisia, ktorá posúdi túto žiadosť a na základe jej stanoviska prijmem príslušné rozhodnutie. Závery komisie očakávam do konca marca, teda do konca mesiaca tohto roku. Ubezpečujem vás, vážený pán poslanec, že keby bola žiadosť predložená v súlade s platnými predpismi, bola by už uzavretá, pretože vlastný proces schvaľovania prebieha niekoľko týždňov. J. Migaš, predseda NR SR: Nech sa páči, pán poslanec Gajdoš má doplňujúcu otázku. J. Gajdoš, poslanec: Je nemám otázku, len konštatovanie. Pán minister, počkám si do konca marca. Ďakujem. J. Stank, minister obrany SR: Ďakujem aj ja. J. Migaš, predseda NR SR: Nech sa páči, zostaňte na svojom mieste, pán minister. Ďalšiu otázku položil pán poslanec Andrejčák ministrovi obrany. Otázka znie: „Podľa uznesenia vlády SR číslo 168 z 20. 2. 2002 je určený váš štátny tajomník za člena zmiešanej komisie vlády Slovenskej republiky zodpovednej za prípravu nákupu viacúčelových bojových lietadiel formou verejného obstarávania. Žiadam vysvetliť, ako ste definovali stanovisko vášho rezortu na nákup lietadla. Má to byť lietadlo, ktoré je už vyrábané, ale v armádach ešte nezavedené, alebo ktoré je najmenej jeden rok zavedené vo výzbroji a už bolo v bojovom nasadení vyskúšané úspešne.“ Nech sa páči, pán minister, odpovedajte na položenú otázku. Ale v princípe je to isté, čo bolo položené ministrovi Harachovi. Teraz bude odpovedať minister obrany. Nech sa páči, pán minister. J. Stank, minister obrany SR: Pán poslanec Andrejčák dal túto otázku všetkým zainteresovaným ministrom. Môžem povedať iba toľko, že sme nedávali dopredu, ako má skončiť výsledok tohto zadania alebo výsledok tejto práce. Jediné obmedzenie, ktoré komisia má, je dlhodobý plán štruktúry a rozvoja ozbrojených síl Slovenskej republiky. A druhé obmedzenie, ktoré implicitne vyplýva zo zloženia komisie, je to, že komisia má štátnych tajomníkov a tí majú, samozrejme, svojich spolupracovníkov zo štyroch rezortov. Teda každý rezort sa musí nejakým spôsobom z titulu svojej kompetencie prejaviť pri tvorbe súťažných dokumentov, pri tvorbe zadania na eventuálne vypísanie tendra. Hovoril tu pán minister Harach, čo si myslí, že bude štátny tajomník, ktorého on menoval, to znamená, štátny tajomník Brňo presadzovať v tejto komisii, podobne zástupca ministerstva financií očakávame, že bude posudzovať finančné náležitosti a tak ďalej. Chcel by som vás, pán poslanec, ubezpečiť, že ustanovenie a činnosť tejto zmiešanej komisie, ktorá vznikla na základe rozhodnutia vlády, je a bude transparentnou. Osobne som presvedčený, že Národná rada má dostatočný manuál na kontrolu činnosti všetkých orgánov exekutívy a z tohto hľadiska sa domnievam, že bude postupne do celého procesu zapojená. Ak vláda Slovenskej republiky odsúhlasí návrh komisie, tak toto rozhodnutie bude musieť vzhľadom na jeho zložitosť, nákladovosť atď. postúpiť tiež podľa mojej mienky Národnej rade a bude žiadať vašu podporu alebo podporu budúcej Národnej rady. Skutočne teraz neviem, aké to bude lietadlo a musím počkať na výsledok komisie, ktorá, predpokladám, že môže niektoré návrhy predložiť tiež alternatívne. V každom prípade to však bude lietadlo s overenou prevádzkovou spoľahlivosťou a kde to bude možné, budú posúdené výsledky dosiahnuté v prípadnom bojovom nasadení. S cieľom vyvrátiť aj najmenší náznak pochybenia a podozrenia som pripravený a vyhlásil som to už aj verejne ešte na začiatku roka, podporiť názor, aby takéto rozhodnutie prijala až vláda Slovenskej republiky, ktorá vzíde z parlamentných volieb na jeseň tohto roku. J. Migaš, predseda NR SR: Nech sa páči, pán poslanec Andrejčák má doplňujúcu otázku. I. Andrejčák, poslanec: Ďakujem za slovo. Musím vysloviť nespokojnosť aj s touto odpoveďou. Odpoveď ani jedného z troch ministrov ma neuspokojuje, pretože nebola odpovedaná priamo. Ale dá sa z toho urobiť záver. Ani jeden z troch ministrov - hospodárstva, zahraničia a obrany - ešte osobne neuvažoval nad tým, ako vlastne postaviť úlohu štátnemu tajomníkovi. Vážení páni ministri, neskrývajte sa za štátnych tajomníkov, za nich v Národnej rade zodpovedáte vy. Štátny tajomník nemá právo prísť sem, aby sme my od neho prijali zodpovednosť. My sme mu neumožnili, aby vás tu zastupoval, vo vláde môže, ale pred nami ste zodpovední vy. A neskrývajte sa za komisiu. Ja vás upozorňujem, že ak bude jediná cena rozhodujúca, vážení, tak od toho najdrahšieho lietadla, ktoré od roku 2010 bude NATO zavádzať až po práškovacie lietadlo, ktoré uvezie možno 250 kg bombu, lebo toľko kíl roztoku vezie, je rozdiel v cene, aj v kvalite, aj v bojovej hodnote. Jedno je výsmech a druhé je pre nás nedostupné, možno ani za 50 rokov. A vy musíte povedať, alebo prenesme túto kompetenciu Národnej rade, nech povieme, kedy a aké dáme lietadlo, a potom nech vojaci - a ani jeden z vás ich nespomenul - Vojenská letecká akadémia bolaz toho vyblokovaná, vojenskí letci, ktorí rozumejú letectvu, boli vyblokovaní. Vysoká škola dopravy a spojov v Žiline, kde sú leteckí odborníci, bola vyblokovaná. Vojenský letecký skúšobný ústav bol vyblokovaný. Veliteľstvo letectva, tam len niektorí sa zapojili a o ich pripravenosti nechcem hovoriť. Takže, neskrývajte sa za komisie, za nič. Neste vy, ministri, zodpovednosť. A keď ju nechcete niesť, postúpte ju Národnej rade, nech sa dohodneme my, či budeme kupovať nové lietadlá, či budeme budúce, či tie, ktoré dnes používajú v NATO alebo nejaké iné. (Potlesk.) J. Migaš, predseda NR SR: Minister obrany bude reagovať, nech sa páči. J. Stank, minister obrany SR: Každý minister bude niesť svoju zodpovednosť podľa kompetencií, ktoré má. Konečnú zodpovednosť bude niesť vláda v konečnom dôsledku, pretože komisiu vymenovala vláda. Ale nebudeme to robiť tak, že najprv povieme, čo má urobiť komisia, a potom ju ustanovíme. Komisia je limitovaná takým spôsobom, ako som povedal. To znamená, dlhodobým plánom štruktúry a rozvoja ozbrojených síl a odborne napríklad na ministerstve obrany je vymenovaná skupina odborníkov, ktorá bude posudzovať všetky aspekty, pán poslanec, ktoré si vo svojom vystúpení spomínal. Takže, nemám žiadne pochybnosti o tom, že dostaneme od tejto komisie odklad, na základe ktorého sa bude môcť rozhodnúť. J. Migaš, predseda NR SR: Tak zostalo nám 7 minút. Ďakujem, pán minister. Ďalšiu otázku položil pán poslanec Jozef Gajdoš ministrovi práce. (Poprosil by som pani poslankyňu, pani poslankyňa.) Tak otázku položil ministrovi Magvašimu pán poslanec Jozef Gajdoš: „Je pravda, že na výstavu budovy Okresného úradu práce vo Vranove je vyčlenených 100 mil. Sk? Ak áno, nebolo by lepšie tieto peniaze použiť na zníženie obrovskej nezamestnanosti v tomto okrese?“ Odpovedá minister práce, sociálnych vecí a rodiny pán Magvaši. Nech sa páči, pán minister. (Poprosil by som aj podpredsedu Národnej rady, aby nekonzultoval veci s členmi vlády. Už som na to niekoľkokrát upozorňoval. Pán podpredseda Hrušovský.) Minister práce, nech sa páči. P. Magvaši, minister práce, sociálnych vecí a rodiny SR: Vážený pán poslanec Gajdoš, váš informátor, ktorý vám dal takúto informáciu, vám dal zlú informáciu. Žiadne peniaze na budovanie Okresného úradu práce vo Vranove nie sú v tomto roku odsúhlasené. J. Migaš, predseda NR SR: Pán poslanec Jozef Gajdoš chce reagovať na krátku odpoveď ministra. J. Gajdoš, poslanec: Ďakujem, pán minister, za odpoveď. Ak sa nepotvrdila táto informácia, ja som dával otázku pod otázkou, čiže som netvrdil, že je to pravda. Ale ak sa nepotvrdila táto informácia, pán minister, neurobili by ste dobrý skutok a nevyčlenili mimoriadne zdroje tomuto okresu na aktívnu politiku zamestnanosti? Ďakujem. J. Migaš, predseda NR SR: Minister, nech sa páči. P. Magvaši, minister práce, sociálnych vecí a rodiny SR: Predstavenstvo Národného úradu práce prijalo pomerne dosť jasné kritériá na rozdelenie prostriedkov na aktívnu politiku trhu práce jednotlivým okresom s tým, že o 60 % všetkých prostriedkov na aktívnu politiku trhu práce, tak ako boli schválené v rozpočte Národného úradu práce, budú rozhodovať okresné úrady práce s tým, že kritérium, ktoré bolo pre jednotlivé okresné úrady práce, bolo postavené ako základné kritérium - objem práceneschopného a nezamestnaného obyvateľstva. A boli tam ešte niektoré ďalšie kritériá, nemám tu teraz presné čísla, ale musím povedať, že vo väzbe na vysokú mieru nezamestnanosti v okrese Vranov objektívne na jedného nezamestnaného určite prišlo najviac zdrojov, prostriedkov na jedného nezamestnaného. To znamená, že je to objektívne postavené, tak ako by to malo byť s tým, že 10 % ešte z týchto prostriedkov je vyčlenených na krajské úrady práce na riešenie určitých regionálnych zameraní. To znamená tam, kde dochádza k riešeniu nezamestnanosti, ktoré má aj plošnejší charakter a 30 % je v rozhodovaní samotného predstavenstva Národného úradu práce na riešenie niektorých akútnych problémov, ktoré môžu vzniknúť v okresoch v dôsledku toho, že vzniknú niektoré nové projekty, ktoré by mohli riešiť otázku nezamestnanosti. Ak sa vyčerpajú prostriedky na Okresnom úrade práce vo Vranove, tak ako boli rozdelené a bude dostatok projektov a kvalitných projektov, tak určite vás ubezpečujem, pán poslanec, že predstavenstvo Národného úradu práce z tých zdrojov 30 % uvoľní pre Okresný úrad práce vo Vranove. J. Migaš, predseda NR SR: Ďakujem pekne, pán minister. Čas vymedzený na odpovede členov vlády poslancom uplynul. Ďakujem pekne. Končím bod programu hodina otázok. J. Migaš, predseda NR SR: Panie poslankyne, páni poslanci, žiadam vás, aby ste prišli do rokovacej miestnosti, budeme pokračovať v 57. schôdzi Národnej rady. Poprosil by som podpredsedu Národnej rady Bélu Bugára. Panie poslankyne, páni poslanci, pristúpime k návrhu skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky na odvolanie Bélu Bugára z funkcie podpredsedu Národnej rady Slovenskej republiky . Návrh ste dostali ako tlač 1392. Prosím poslankyňu Melániu Kollárikovú, aby uviedla návrh a súčasne oboznámila Národnú radu s dôvodmi, ktoré viedli skupinu poslancov k podaniu návrhu na odvolanie Bélu Bugára z funkcie podpredsedu Národnej rady Slovenskej republiky. Nech sa páči, pani poslankyňa, máte slovo. Poprosil by som pánov poslancov, aby zaujali svoje miesta v rokovacej miestnosti, upokojili sa a pozorne počúvali návrh pani poslankyne Kollárikovej. Nech sa páči. M. Kolláriková, poslankyňa: Ďakujem, pán predseda. Vážený pán predseda, vážené kolegyne, kolegovia, vážený pán minister Šimko, dovoľte mi, aby som vám predložila návrh na odvolanie pána Bugára z funkcie podpredsedu Národnej rady Slovenskej republiky. Pán Béla Bugár, poslanec Národnej rady Slovenskej republiky a podpredseda Národnej rady Slovenskej republiky, svojimi aktivitami v prospech cudzieho štátu Maďarskej republiky pri presadzovaní uplatňovania maďarského Zákona o Maďaroch žijúcich v susedných štátoch na zvrchovanom území Slovenskej republiky konal v rozpore so záujmami Slovenskej republiky. Zákon o zahraničných Maďaroch žijúcich v susedných štátoch, ktorý maďarský parlament prijal 19. júna 2001, je pre Slovenskú republiku neprijateľný, pretože odporuje základným zásadám medzinárodného práva, Charte OSN, právam Európskej únie, zásadám o dobrých susedských vzťahoch medzi štátmi, základom v slovensko-maďarskej zmluve z roku 1995 a, samozrejme, aj Ústave Slovenskej republiky. Maďarsko chce zaviesť zákonom o zahraničných Maďaroch žijúcich v susedných štátoch mechanizmus zasahovania do zvrchovaných práv Slovenskej republiky tým, že presadzuje uplatňovanie tohto zákona na občanov Slovenskej republiky maďarskej národnosti na zvrchovanom území Slovenskej republiky bez súhlasu predstaviteľov Slovenskej republiky. Tento tzv. krajanský zákon sa opiera o Ústavu Maďarskej republiky čl. 6 ods. 3, v ktorom sa hovorí, že Maďarská republika sa cíti zodpovedná za osud Maďarov žijúcich v zahraničí a že podporuje spojenia medzi nimi a Maďarskom. Táto ústavnoprávna konštrukcia je neštandardná a medzinárodné spoločenstvo ju neuznáva. Aj na Maďarov sa vzťahuje všeobecne uznávaná zásada, že pokiaľ žijú na území iných štátov, majú ako občania týchto štátov postavenie príslušníkov národnostných menšín a primerane tomu príslušný štát je v prvom rade zodpovedný za ich osud. Sú jeho štátnymi príslušníkmi v súlade s medzinárodnými dohodami, ktorými je tento štát vo vzťahu k národnostným menšinám viazaný. V nijakom prípade nemôže a nesmie túto zodpovednosť a naplnenie ich práv prebrať iný štát. Uplatňovanie, nárokovanie si zodpovednosti za občanov iného štátu je východiskom na zasahovanie do vnútorných záležitostí iného štátu, čo je podľa Charty OSN neprípustné. Zákon o Maďaroch žijúcich v susedných štátoch je zjavným nástrojom maďarizácie na územiach štátov susediacich s Maďarskou republikou, a teda aj maďarizácie na území južného Slovenska. Je to zjavné z dikcie § 1 ods. 2, podľa ktorého sa tento zákon vzťahuje nielen na osoby hlásiace sa k maďarskej národnosti, ale aj na manželského partnera a na maloleté deti žijúce a vychovávané v spoločnej domácnosti, ktoré nie sú maďarskej národnosti. Manželský partner s maďarskou národnosťou môže získať podľa § 19 maďarský preukaz a príslušníci domácnosti, ktorí nie sú maďarskej národnosti, môžu získať podľa § 20 maďarský príbuzenský preukaz. Podľa § 14, ak v rodine minimálne dve deti navštevujú školu s maďarským jazykom, každé dieťa má nárok na finančnú podporu. V tomto prípade nejde len o maďarizáciu, ale aj o diskrimináciu. Rôzne maďarské organizácie majú vykonávať na území cudzieho štátu niektoré administratívne funkcie maďarského štátu. Celý mechanizmus prerozdeľovania finančných prostriedkov z rozpočtu Maďarskej republiky medzi zahraničných Maďarov žijúcich v susedných štátoch bude fungovať v záujme uplatňovania veľkomaďarského povedomia. Každá vláda, každý parlament je povinný odstraňovať a obhajovať záujmy vlastného štátu. A toto právo a túto povinnosť v plnej miere uplatnil i slovenský parlament proti zákonu Maďarskej republiky, ktorý má exteritoriálny charakter, z dôvodu snahy presadiť svoju právnu normu na zvrchovanom území cudzieho štátu. Národná rada Slovenskej republiky prerokovala tento tzv. krajanský maďarský zákon a svojím uznesením č. 1879 zo dňa 7. 2. 2002 dala jednoznačné nesúhlasné stanovisko Národnej rady Slovenskej republiky k uplatňovaniu tohto zákona na našom zvrchovanom území. Vo vyhlásení Národnej rady Slovenskej republiky sa so znepokojením konštatuje, že Zákon o Maďaroch žijúcich v susedných štátoch, prijatý parlamentom Maďarskej republiky dňa 19. júna 2001, je v rozpore so Zmluvou o dobrom susedstve a priateľskej spolupráci medzi Slovenskou republikou a Maďarskou republikou z 19. 3. 1995. Zákon svojím zámerom exteritoriality a presadzovaním princípu jednostrannosti pri podpore občanov maďarskej národnosti žijúcich v susedných štátoch zasahuje do výlučnej územnej a personálnej jurisdikcie Slovenskej republiky a snaží sa vytvoriť precedens vo sfére výlučnej pôsobnosti suverénneho štátu. Národná rada Slovenskej republiky to považuje za porušenie medzinárodného práva a zásah do integrity vnútroštátneho právneho poriadku Slovenskej republiky. Národná rada Slovenskej republiky, berúc do úvahy stanoviská relevantných európskych inštitúcií, ako aj obavu z možného narušenia stability v strednej a východnej Európe, vyhlasuje, že s uplatňovaním účinkov uvedeného zákona na území Slovenskej republiky nesúhlasí. Národná rada konštatuje, že maďarská strana doteraz nepodnikla také kroky, ktoré by rozptýlili obavy a výhrady Slovenskej republiky. Národná rada preto vyzýva parlament Maďarskej republiky, aby uviedol predmetný zákon do súladu so základnými zásadami medzinárodného práva, ako aj európskymi štandardmi ochrany národnostných menšín. Pán Béla Bugár ako poslanec a podpredseda Národnej rady Slovenskej republiky uznesenie č. 1879 a Vyhlásenie Národnej rady Slovenskej republiky k Zákonu o Maďaroch žijúcich v susedných štátoch nerešpektoval a v sobotu 16. februára 2002 na kongrese FIDESZ-u v Budapešti prevzal maďarský preukaz, čím jednoznačne deklaroval nerešpektovanie rozhodnutia najvyššieho zákonodarného zboru, ktorým je Národná rada Slovenskej republiky. Toto uznesenie Národnej rady Slovenskej republiky nerešpektoval nielen ako poslanec Národnej rady Slovenskej republiky, ale dokonca ako podpredseda Národnej rady Slovenskej republiky. Pýtam sa vás, kolegyne, kolegovia, má právo stáť na čele Národnej rady Slovenskej republiky človek, ktorý nerešpektuje rozhodnutie Národnej rady Slovenskej republiky? Svojím postojom pán Béla Bugár porušil sľub poslanca Národnej rady Slovenskej republiky čl. 75, ktorý znie: „Sľubujem na svoju česť a svedomie vernosť Slovenskej republike. Svoje povinnosti budem plniť v záujme jej občanov, budem dodržiavať Ústavu Slovenskej republiky a ostatné zákony a pracovať tak, aby sa uvádzali do života.“ Pán Béla Bugár porušil i Ústavu Slovenskej republiky čl. 34 ods. 3, ktorý znie: „Výkon práv občanov patriacich k národnostným menšinám a etnickým skupinám zaručených v Ústave Slovenskej republiky nesmie viesť k ohrozeniu zvrchovanosti a územnej celistvosti Slovenskej republiky a k diskriminácii jej ostatného obyvateľstva.“ Pán Béla Bugár ako štatutárny zástupca Strany maďarskej koalície je jedným zo zakladateľov Združenia za spoločné ciele so sídlom v Komárne, ktorého hlavnou náplňou je bez povolenia vlády Slovenskej republiky na zvrchovanom území Slovenskej republiky rozvíjať nepovolenú činnosť na podporu uplatňovania maďarského zákona. Vo vedení najvyššieho zákonodarného zboru Slovenskej republiky, ktorým je Národná rada Slovenskej republiky, by nemal pracovať človek, ktorý nerešpektuje rozhodnutie a uznesenie Národnej rady Slovenskej republiky, ktorý porušil poslanecký sľub, porušil Ústavu Slovenskej republiky, svojím konaním akceptoval uplatnenie diskriminačného Zákona o Maďaroch žijúcich v susedných štátoch, ktorý má exteritoriálny charakter, zasahuje do zvrchovanosti Slovenskej republiky a je v rozpore s medzinárodnými právnymi normami, Chartou OSN, právom Európskej únie a zásadami dobrých susedských vzťahov medzi štátmi, ako i základnou slovensko-maďarskou zmluvou z roku 1995. Po uvedenom zdôvodnení predkladám návrh na odvolanie pána Bélu Bugára z funkcie podpredsedu Národnej rady Slovenskej republiky. Ďakujem, pán predseda. J. Migaš, predseda NR SR: Ďakujem pekne, pani poslankyňa. Prosím teraz povereného člena ústavnoprávneho výboru poslanca Petra Brňáka, aby podal informáciu o výsledku prerokovania návrhu v gesčnom výbore. Pán poslanec Brňák má slovo. P. Brňák, poslanec: Vážený pán predseda, vážená Národná rada Slovenskej republiky, dovoľte mi, aby som vás oboznámil s informáciou o prerokovaní návrhu skupiny poslancov Národnej rady Slovenskej republiky na odvolanie Bélu Bugára z funkcie podpredsedu Národnej rady Slovenskej republiky (tlač 1392) vo výboroch Národnej rady Slovenskej republiky. Predmetný návrh skupiny poslancov pridelil predseda Národnej rady Slovenskej republiky rozhodnutím z 22. februára 2002 č. 1536 na prerokovanie dvom výborom: Ústavnoprávnemu výboru Národnej rady Slovenskej republiky a Mandátovému a imunitnému výboru Národnej rady Slovenskej republiky. Zároveň bol poverený ako gestorský výbor ústavnoprávny výbor. Dňa 6. marca 2002 ústavnoprávny výbor mal svoje rokovanie. Pozval aj dotknutého podpredsedu Národnej rady Slovenskej republiky pána Bugára. Tento sa ospravedlnil z dôvodu zahraničnej pracovnej cesty, čiže výbor rokoval v jeho neprítomnosti. V rámci konečného hlasovania hlasoval o dvoch svojich návrhoch uznesenia. Podľa prvého o návrhu predkladateľov, t. j. že ústavnoprávny výbor súhlasí s návrhom na odvolanie Bélu Bugára z funkcie podpredsedu Národnej rady Slovenskej republiky a odporúča tento návrh schváliť. A ako o druhom na návrh pána poslanca Fehéra, o negatívnom návrhu, t. j. že nesúhlasí s takýmto návrhom a že ho odporúča neschváliť. Ani jeden z prednesených návrhov nebol schválený, lebo nezískal podporu nadpolovičnej väčšiny všetkých poslancov, ako to vyžaduje čl. 90 ods. 1 Ústavy Slovenskej republiky a § 52 ods. 4 v spojení s § 15 zákona Národnej rady Slovenskej republiky o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky. Ústavnoprávny výbor svojím uznesením z 12. marca 2002 poveril Miklósa Fehéra, aby podal informáciu o tomto stanovisku ústavnoprávneho výboru. Z dôvodu, že pán Fehér sa z dnešného poobedňajšieho rokovania ospravedlnil, predseda ústavnoprávneho výboru určil, aby funkciu spoločného spravodajcu som vykonával ja, keďže nechcel niekto iný, tak musím ja robiť to mimikry v rámci podania informácie o prerokovaní tohto návrhu v dvoch výboroch. Druhý poverený výbor, a to mandátový a imunitný výbor o návrhu nerokoval z dôvodu, ktorý predseda výboru pán Sopko uviedol vo svojom liste z 28. februára 2002, ktorý adresoval predsedovi Národnej rady Slovenskej republiky. Tento výbor nepovažoval za vhodné, aby sa problémom znova zaoberal, keďže 21. februára 2002 rokoval o návrhu skupiny poslancov na začatie disciplinárneho konania proti poslancovi Bélovi Bugárovi za závažné porušenie poslaneckého sľubu. Návrh uznesenia o začatí takéhoto disciplinárneho konania tento výbor neprijal, keďže nezískal podporu nadpolovičnej väčšiny prítomných poslancov. Ďalej predseda výboru dôvodil skutočnosťou, že predmetný návrh na odvolanie nepatrí do kompetencie výboru, keďže nejde o návrh na začatie disciplinárneho konania podľa § 136 zákona o rokovacom poriadku. Vážený pán predsedajúci, vážený pán predseda, to je všetko, môžete otvoriť rozpravu. Ďakujem. J. Migaš, predseda NR SR: Ďakujem pekne, pán poslanec, nech sa páči, zaujmite miesto spravodajcu. Otváram rozpravu o tomto bode programu. Písomne sa prihlásili dvaja poslanci za kluby: pán poslanec Árpád Duka-Zólyomi za SMK a pán poslanec Štefan Zelník za Pravú Slovenskú národnú stranu. Nech sa páči, Árpád Duka-Zólyomi. A po ňom pán Štefan Zelník. Á. Duka-Zólyomi, poslanec: Pán predseda, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, poslanci Národnej rady sa opätovne pustili do ušľachtilej práce, ktorá svojou tematikou a účelom určite neprispieva k efektivite činnosti a popularite najvyššieho zákonodarného zboru tejto krajiny. Áno, ak je zámer taký záporný, aj vtedy sa dajú zneužiť ustanovenia rokovacieho poriadku. Návrh poslancov Národnej rady Slovenskej republiky za Slovenskú národnú stranu, len štyroch, prepáčte, Pravú Slovenskú národnú stranu, na odvolanie Bélu Bugára, podpredsedu Národnej rady, k tomu smeruje. Táto politická sila už nie raz dokázala, že veľmi systematicky a premyslene využíva každú možnú príležitosť a prostriedky na to, aby zvyšovala napätie v našej spoločnosti a hlavne nevraživosť medzi slovenskou a maďarskou komunitou. Daná téma a súčasné rokovanie potvrdzuje enormnú snahu Pravej Slovenskej národnej strany brzdiť prácu cteného snemu tak, aby sme nemohli prijať veľmi dôležité právne normy, najmä z oblasti aproximácie práva s Európskou úniou. Táto aktivita je jednoznačne na úkor predvstupových rokovaní Slovenskej republiky. Na druhej strane verím, že je to jalová aktivita, lebo sme presvedčení, že väčšina obyvateľov rozmýšľa inakšie. Alebo takto chcú poslanci za Pravú Slovenskú národnú stranu povzbudiť národ proti občanom maďarskej národnosti? Aby sa zjednotil a kráčal zomknuto za národné a nacionalistické ciele tejto politickej sily? V odôvodnení sa štyria poslanci Pravej Slovenskej národnej strany odvolávajú na neprijateľnosť zákona zahraničných Maďarov pre Slovenskú republiku. Nikto doteraz nedokázal, ale myslím si, konkrétnymi faktami ani v doterajšej praxi, že tento zákon je v rozpore s právnym systémom Slovenskej republiky. A získavanie a preberanie tzv. maďarského preukazu už vonkoncom nenaráža na právny poriadok, resp. nezasahuje do výlučnej územnej a personálnej jurisdikcie Slovenskej republiky. Obvinenia proti podpredsedovi Národnej rady, proti Bélovi Bugárovi, sú vyšpekulované nezmysly a nemajú žiadne opodstatnenia. Treba najprv rozmýšľať a až potom hovoriť. Panie poslankyne, páni poslanci za Pravú Slovenskú národnú stranu, vy asi neovládate, čo znamená lojálnosť, ale ja si myslím, v demokratickom a v právnom štáte, resp. v občianskej spoločnosti. Podpredseda Bugár neporušil svoj sľub. Pracuje a svoje povinnosti plní v záujme občanov. Dodržiava ústavu a ostatné zákony. Svoju funkciu vykonáva presne a svedomito, s vedomím a presvedčením, že zákony, ktoré tu ctený snem vytvorí, budú na prospech tejto krajiny a budú slúžiť všetkým občanom Slovenskej republiky. Vážení poslanci predkladatelia, netrúbte na poplach! Prečo tento úbohý strach? Hrôzostrašné slová „ohrozenie zvrchovanosti a územnej celistvosti Slovenskej republiky“? Skôr by ste sa mali sebakriticky podívať na vlastnú činnosť. Generovanie a vyštvávanie národnostnej neznášanlivosti, nevraživosti medzi Maďarmi a Slovákmi, toto destabilizuje túto krajinu a spochybňuje zrelosť Slovenskej republiky na miesto v Európskom spoločenstve demokratických štátov. Po desiatich rokoch aj vy by ste mohli povedať niečo nové a užitočné pre vašich voličov. My poslanci za Stranu maďarskej koalície sme už viackrát vyjadrili svoj nesúhlas a rozhorčenie. Veď z vášho hľadiska rozpravy k takým témam, ako napr. novela Ústavy Slovenskej republiky, zákon o používaní jazykov národnostných menšín, Európska charta regionálnych alebo menšinových jazykov alebo naposledy uznesenie Národnej rady o zákone o zahraničných Maďaroch atď., boli len dobrou príležitosťou na to, aby sa vypudili protimaďarské vášne, aby sa vygenerovalo zbytočné napätie v našej spoločnosti. Ani súčasná nasledujúca diskusia nič dobré a dôstojné neveští. Vážená Národná rada, my poslanci za SMK vyhlasujeme, že pán poslanec Béla Bugár, podpredseda Národnej rady Slovenskej republiky, má našu jednotnú podporu a veríme, že takéto bude aj stanovisko poslancov vládnej koalície. Chcem veriť, že zvíťazí zdravý rozum. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, záverom by som len chcel upriamiť vašu pozornosť na znenie čl. 33 Ústavy Slovenskej republiky: „Príslušnosť ku ktorejkoľvek národnostnej menšine alebo etnickej skupine nesmie byť nikomu na ujmu.“ Ďakujem pekne za vašu pozornosť. (Potlesk.) J. Migaš, predseda NR SR: Panie poslankyne, páni poslanci, teraz nasledujú faktické poznámky na vystúpenie pána poslanca Árpáda Duku-Zólyomiho. Ako prvý sa s faktickou poznámkou prihlásil pán poslanec Dušan Švantner, ako posledný pán poslanec Hofbauer. Uzatváram možnosť sa prihlásiť s faktickou poznámkou. Nech sa páči, pán poslanec Dušan Švantner. Nech sa páči.