D. Čaplovič, poslanec: (2004-06-29):
Ide vlastne o materiál, ako ho výstižne nazval pri predkladaní v našom výbore Národnej rady, v krátkosti poviem, pre vzdelanie a kultúru pán minister zahraničia Eduard Kukan, ktorý sa pokúsil sumarizovať terajší stav v súvislosti s touto správou, keď povedal, že je viac-menej sumarizujúca a analyzujúca, ale nepredkladá isté ciele, tendencie, ktoré by v tejto oblasti sme mali vo vzťahu k Slovákom v zahraničí prijímať a riešiť, najmä zvlášť, a to podčiarkujem, tentoraz po vstupe do Európskej únii, najmä preto, že sa uvažuje dokonca v Európskej únii o komisárovi pre diaspóru Európanov v zahraničí, že sa uvažuje o veľmi silnom článku, aby v každom štáte sa touto problematikou zaoberali na základe záverov, ktoré boli súbežne s konferenciou v Solúne v júni minulého roku. Generálny sekretariát Úradu vlády Slovenskej republiky alebo pri Úrade vlády Slovenskej republiky, kde v správe je charakterizovaný ako centrálny koordinačný orgán štátnej správy, nie je orgánom štátnej správy, ale len pracoviskom, a to by som chcel podčiarknuť, Úradu vlády bez vlastného rozpočtu a bez výkonných kompetencií. Jeho terajšou úlohou nie je gestorovať, koordinovať a zastrešovať všetky aktivity v oblasti spolupráce Slovenskej republiky so Slovákmi v zahraničí. Plní len úlohy spojené s organizačným a administratívno-technickým zabezpečením činnosti splnomocnenca vlády, ktorý nie je výkonným, ale len poradným orgánom vlády Slovenskej republiky. Smutné je, že disponuje nízkymi rozpočtovými prostriedkami až vo výške, predstavte si, v závratnej výške 2,65 mil. Sk. Pripomínam tomuto váženému plénu, že na stálu konferenciu nie sú vyčlenené financie z rezervy vlády, teda systémom vyčlenené financie z rezervy vlády, ani s nimi v schválenom štátnom rozpočte sa vôbec nepočítalo, napriek tomu, že som vo svojom vystúpení na to poukázal. Nakoniec, rokovanie stálej konferencie v tomto nesystémovom chaose vo formovaní vzťahov starostlivosti a podpory Slovákov v zahraničí zo strany vlády Slovenskej republiky podporil, a to podčiarkujem, to je nesystémový krok, ale chvalabohu, zo svojej rezervy predseda vlády pán premiér Mikuláš Dzurinda. Patrí mu za to vďaka. Je však veľmi zlé, že takto sa postupuje každý rok, že je potrebné vyčleňovať osobitné prostriedky na stálu konferenciu a Dni zahraničných Slovákov z rezervy vlády, resp. z rezervy predsedu vlády Slovenskej republiky. Opäť chcem pripomenúť kolegyniam a kolegom v Národnej rade, že sa najmä koaliční poslanci zachovali doslovne macošsky k systémovým zmenám a návrhu na zvýšenie finančných zdrojov pre činnosť generálneho sekretariátu, ktorý tu bol navrhovaný, z 2,6 mil. na minimálne 21 mil. Sk pri prerokúvaní štátneho rozpočtu na tento rok v decembri minulého roku. Som veľmi zvedavý, ako budú tieto prístupy zdôvodňovať zástupcovia exekutívy a zákonodarnej moci na stálej konferencii k otázkam vzájomných vzťahov a spolupráce Slovenská republika a zahraniční Slováci, ktorá sa bude konať 2. a 3. júla 2004, teda tento piatok, sobotu v rámci Dní zahraničných Slovákov Slovenskej republiky v Bratislave. Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky, a to som už uviedol aj vo výbore, moji kolegovia z výboru si na to iste pamätajú, má ťažkopádny a nepružný systém udeľovania podpôr, ktorý vyvoláva oprávnenú nespokojnosť u zahraničných  Slovákov. Konkrétne granty z roku 2003, a tie som zvlášť podčiarkol, boli vyplácané až v roku 2004. Tento systém predpokladá, že Slováci v zahraničí si na realizáciu projektov najprv požičajú peniaze, financie a až po ich uskutočnení, ak napr. ministerstvo kultúry im odsúhlasí ten konkrétny grant, môžu dostať dodatočne tieto finančné prostriedky vyplatené. Myslím si, že je to nedobrý, netransparentný a nezacielený projekt, ktorý takýmto spôsobom podporí zahraničných Slovákov alebo Slovákov v zahraničí. V súčasnom stave sa vynára otázka, aké projekty Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky, a som rád, že je tu prítomný pán minister, podporuje prostredníctvom Domu zahraničných Slovákov, keď táto inštitúcia nemôže poskytovať kultúrne hodnoty alebo len vtedy ich môže poskytovať, ak niečo získa darom. Čiže aj táto inštitúcia je značne podfinancovaná, napriek istému zvýšeniu v rozpočte na tento rok pri prerokovaní rozpočtu minulého roku. V súvislosti s prípravou návrhu zákona o starostlivosti Slovenskej republiky o zahraničných Slovákov, lepšie je teda naozaj používať pojem Slovákov v zahraničí, pevne verím, že už naposledy sa presunula gescia za prípravu tohto zákona na podpredsedu vlády Slovenskej republiky a ministra spravodlivosti pána Daniela Lipšica. Taktiež pevne verím, že návrh zákona bude na rokovanie Národnej rady v prvom čítaní predložený na septembrovej schôdzi nášho parlamentu tohto roku. A nakoniec pevne verím vo vzájomné skvalitnenia a zefektívnenia starostlivosti a podpory pre Slovákov v zahraničí, že bude týmto zákonom vytvorený Úrad pre Slovákov v zahraničí buď pri Ministerstve zahraničných vecí Slovenskej republiky, alebo pri Úrade vlády Slovenskej republiky, tak ako sme jednomyseľne prijali toto odporúčanie pre autorov a predkladateľov tohto návrhu zákona v našom Výbore Národnej rady pre vzdelanie, vedu, šport a mládež, kultúru a médiá. Rád by som pripomenul, ctené kolegyne a kolegovia, že koncepcia Ministerstva školstva Slovenskej republiky, ktorá je spomínaná vo vzťahu k zahraničným Slovákom v tomto materiáli, v tejto správe o udeľovaní vládnych štipendií, je koncepciou pre zahraničných študentov z rozvojových krajín a krajanov. Zrejme v budúcnosti starostlivosť o Slovákov v zahraničí bude potrebné oddeliť a finančné toky sústrediť cez jeden kanál, v tomto  prípade navrhovaný je Úrad pri vláde Slovenskej republiky. Terajší rozpis štipendií na roky 2004 až 2007 nezodpovedá súčasnému stavu ohrozenia národného povedomia Slovákov žijúcich v zahraničí. A vrcholom  tejto „koncepcie“ je, že finančná analýza predpokladá, že v nasledujúcich rokoch už nebudú prijatí noví študenti. Takto je to konštatované v jednom z materiálov. Toto je vlastne likvidácia, a nie koncepcia. Súčasne terajšia koncepcia je v podstate diskriminačná, najmä preto, že nezaručuje  rovný prístup ku Slovákom v zahraničí, naopak, ich veľmi výrazne diferencuje. Som veľmi rád, že pán minister zahraničia Eduard Kukan veľmi rýchlo akceptoval a do praxe zaviedol návrh, ktorý odznel v našom výbore, aby sa do protokolu zahraničných ciest ústavných činiteľov pravidelne zaviedlo stretnutie so zahraničnými Slovákmi v tom-ktorom štáte, to znamená nielen v podstate so Slovákmi, ktorí sú tam dlhé desaťročia, ale aj Slovákmi, ktorí odišli do zahraničia a pracujú v zahraničí alebo konkrétne tam študujú na mnohých vysokých školách. Už posledne návšteva predsedu vlády Mikuláša Dzurindu to akceptovala pri jeho stretnutí s krajanmi v Zakarpatskej Ukrajine. Pripomínam, že by bolo potrebné voliť takýto prístup aj vo vzťahu k študentom na zahraničných univerzitách, ktorých počet je stále veľký, a takýmto spôsobom s nimi neprerušovať kontakty a udržiavať kontakty v materskej krajine. Verím, že prístup pána ministra zahraničia vo vzťahu k riešeniu finančného zabezpečenia zahraničného vysielania Slovenského rozhlasu na veľmi krátkych vlnách bude nasledovať stále mlčiaci podpredseda vlády a minister financií pán Ivan Mikloš, že čoskoro sa prejaví, že má aj srdce a ľudský prístup, vzťah nielen k bankovému sektoru a zahraničnému kapitálu, ale aj k zahraničnému vysielaniu Slovenského rozhlasu. Záverom mi dovoľte konštatovať, že napriek mojim kritickým pripomienkam, ktoré majú za cieľ zobudiť niektorých spiacich členov vlády Slovenskej republiky a niektorých poslancov vyslobodiť z pút nevšímavosti k Slovákom v zahraničí, považujem túto správu za dobré východisko pre ďalšiu diskusiu a nadväzne aj ďalšie opatrenia, prijatie nového zákona o Slovákoch v zahraničí, o vzťahu k starostlivosti štátu, nášho štátu o našich krajanov, teda, lepšie povedané, v zmysle novej koncepcie Slovákov v zahraničí. Ďakujem vám za pozornosť. (Potlesk.)