I. Mikloš, poslanec: (2009-04-16):
O kríze sa na Slovensku začalo hovoriť v septembri minulého roka, teda ubehol viac ako polrok, takmer trištvrte roka a sme svedkami nečinnosti a bezradnosti zo strany vlády. Ešte na jeseň a na konci minulého roka predseda vlády Robert Fico tvrdil, že sa nás kríza nedotkne. Potom tvrdil, že budeme mať stále najvyšší ekonomický rast. Dnes už aj prvá oficiálna verejná inštitúcia Národná banka Slovenska predpokladá pre slovenskú ekonomiku v tomto roku recesiu vo výške 2,4 %. Desaťtisíce ľudí prichádzajú o prácu. Odhad odborníkov je, že v súvislosti s krízou aj kvôli nezvládnutiu krízy zo strany, nielen, ale aj kvôli nezvládnutiu krízy zo strany vlády príde o prácu 80 až 100 tisíc ľudí. V tejto situácii sme presvedčení, že je to mimoriadna situácia a aj preto opozícia od začiatku ponúka vláde pomocnú ruku. Aj preto od začiatku navrhujeme opatrenia, ktoré podľa nášho názoru by umožnili čiastočne eliminovať, alebo čiastočne znížiť dopad krízy na slovenskú ekonomiku a najmä, ktoré by vytvorili predpoklady na budúci rast. Pretože, či sa nám to páči, alebo nie, investície investorov budeme potrebovať a investori a investície budú ešte opatrnejšie, budú ešte viac zvažovať podnikateľské prostredie, podmienky, pružnosť trhu práce, daňové odvodové zaťaženie, vymožiteľnosť práva, úroveň vzdelania v tej-ktorej krajine. Pokúšali sme sa o týchto opatreniach opakovane diskutovať, opakovane sme boli odmietaní. Pokúšali sme sa tie zákony, o ktorých  budeme teraz znovu diskutovať, predložiť formou uznesenia, kde sme navrhli vláde, aby si ich osvojila, aby v skrátenom legislatívnom konaní takéto zákony, takéto opatrenia boli prijaté, aby to slovenskej ekonomike pomohlo. Boli sme opakovane odmietnutí. Preto tu dnes stojím a budú tu stáť aj moji kolegovia, a preto predkladáme tieto návrhy vo forme poslaneckých návrhov noviel zákonov. Stratilo sa veľa času a, samozrejme, že štandardná forma schvaľovania zákonov je časovo náročná, takže čas sa bude, žiaľbohu, strácať naďalej. Chcem na jednej strane povedať a teraz prejdem k tým konkrétnym opatreniam, teda prejdem k zákonu o dani z príjmu, o ktorom je reč, že na jednej strane vláda prijala niektoré návrhy opozície a prijala ich, chvalabohu, že ich prijala, aj keď ich prijala neskoro, a tie sa týkali daní. Na jednej strane predseda vlády tvrdí, že znižovať dane je sabotáž, na druhej strane náš návrh, ktorý sme prvýkrát predstavili v auguste minulého roka a potom predložili do parlamentu na jeseň minulého roka, zvýšiť nezdaniteľný základ, teda znížiť efektívne zdanenie, bol vtedy odmietnutý zo strany koaličnej väčšiny, a potom v tomto roku, na jar tohto roka bol schválený, dokonca v tej istej výške, ako sme to predtým navrhovali. Fajn, chvalabohu, ale stratili sme minimálne pol roka. Teraz predkladám návrh novely zákona o dani z príjmu spolu s mojimi kolegami a v mene troch opozičných strán SDKÚ – DS, SMK a KDH, v ktorom navrhujeme dve veci. Navrhujeme zníženie sadzby dane z príjmu z 19 na 16 % a v druhej časti tohto návrhu navrhujeme zjednodušiť administratívu platenia daní a zároveň pomoc osobám s občasným alebo nízkym príjmom z pracovnej činnosti. K návrhu na zníženie daní chcem povedať, že je to nástroj, ktorý je všeobecne medzi ekonómami uznávaný a prijatý, že je to nástroj, ktorý pôsobí aj z krátkodobého hľadiska proticyklicky, pretože zvyšuje domáci dopyt, pretože ponecháva viac peňazí v rukách a vo vreckách ľudí, aj zamestnávateľov, aj zamestnancov. Zvýšenie domáceho dopytu je klasickým štandardným nástrojom a, samozrejme, že domáci dopyt môžete zvyšovať aj šrotovným, môžete ho zvyšovať aj adresnou pomocou alebo zvýhodňovaním niektorých na úkor iných. My si myslíme, že najlepšie systémové riešenie a spravodlivé riešenie je zvýšiť takto kúpyschopný dopyt všetkým, všetkým, teda nie predajcom áut na úkor predajcov iných výrobkov, nie štátnym podnikom na úkor súkromných podnikov, nie štátnym alebo štátom umelo vytvoreným sociálnym podnikom na úkor iných podnikov, ktoré pôsobia v tej istej oblasti, čím sa narúša rovnosť šancí a príležitostí a konkurenčné prostredie. Samozrejme, že krátkodobo môže znamenať zníženie dane rozpočtový výpadok. To platí, je to pravda a aj my v tomto návrhu predpokladáme, že by zníženie dane z 19 na 16 % malo rozpočtové dôsledky, malo krátkodobé negatívne rozpočtové dôsledky. Myslíme si, že by boli nižšie ako tie, ktoré sú vyčíslené priamo úmerným  prepočtom, ktoré predpokladáme na rok 2009 zhruba na úrovni 150 miliónov eur, na rok 2010 – aj preto, že vlastne by ten zákon, keby bol schválený, mohol platiť najskôr od polovice tohto roka – pre rok 2009 vo výške 350  miliónov eur a pre rok 2011 vo výške 370 miliónov eur.  Myslím si, že v skutočnosti by bol tento dopad nižší, pretože tak ako sa prejavili pozitívne nepriame efekty zníženia daní v roku 2004, čiastočne by sa prejavili aj teraz. Čo je ale podstatné a kľúčové, je to, že takéto zníženie daní, ak by sa urobilo spolu s ďalšími opatreniami, ktoré navrhujeme, by síce dočasne zvýšilo deficit, ale zároveň by tieto opatrenia vytvorili predpoklady na to, aby, keď skončí kríza, sme dosahovali vyšší ekonomický rast a vďaka tomuto vyššiemu ekonomickému rastu sme vedeli riešiť aj tento dočasne zvýšený deficit. Problémom opatrení, ktoré prijíma vláda, ktoré čiastočne zvyšujú domáci dopyt a teda aj zvyšujú deficit, je to, že deficit nám rastie, ale opatrenia, ktoré vláda prijíma, nevytvárajú impulzy pre to, aby ekonomika v budúcnosti rýchlo rástla a teda ani na to, aby vyriešila tento krízou alebo počas krízy vzniknutý vyšší rozpočtový deficit. Predseda vlády sa opakovane vyjadril, že navrhovať zníženie daní je sabotáž. Chcem pripomenúť, že je veľa krajín, ktoré znižujú práve v čase krízy dane, pretože tým dávajú, robia to aj ako krátkodobé, proticyklické opatrenie na zvýšenie domáceho dopytu, ale robia to aj z dôvodu vytvorenia strednodobých a dlhodobých impulzov pre vyšší ekonomický rast. Môžem menovať Kanadu,  Spojené štáty, môžem menovať Britániu, Francúzsko, Nemecko, Českú republiku, Maďarsko a dalo by sa menovať aj ďalšie krajiny, kde jednoducho takýmto spôsobom k problému pristupujú a kde takýmto spôsobom riešia nielen oblasť daní, ale aj oblasť celkového podnikateľského prostredia, najmä oblasť pružnosti trhu práce a aj niektoré ďalšie oblasti, ktoré zlepšujú podnikateľské prostredie a práve vytvárajú tie impulzy, ktoré budú pôsobiť po skončení krízy. Ale aby som povedal aj takú najaktuálnejšiu informáciu, ktorá podľa môjho názoru veľmi jasne a jednoznačne potvrdzuje zmysluplnosť, efektívnosť nami navrhovaných riešení, teda zníženia daní, zníženia odvodov a zjednodušenia odvodov, riešenia Zákonníka práce a teda pružnosti trhu práce a zastavenia plytvania, to by som veľmi rád zdôraznil, pretože značná časť rozpočtových dôsledkov zníženia sadzby dane by sa mohla riešiť za predpokladu rozumnej a zodpovednej politiky tým, že by sme prestali plytvať a rozhadzovať. Táto vláda ďalej plytvá a rozhadzuje na nezmyselné predražené projekty, na projekty, ktoré by sa nemuseli realizovať teraz, mohli by sa realizovať neskôr, a tým vlastne spôsobuje, že verejné financie sa dostávajú do veľmi, veľmi obtiažnej situácie bez toho, aby sme vytvárali impulzy pre budúci vyšší ekonomický rast. No, ale jasným dôkazom toho, že zníženie daní a odvodov by situácii pomohlo a bolo by efektívnym nástrojom v boji proti kríze, je najnovšia správa, ktorá bola zverejnená dnes. Podľa tejto správy nemeckí, rakúski a francúzski investori, ktorí podnikajú na Slovensku, a to je veľká väčšina investícií, ktoré sú na Slovensku, sú práve z týchto troch krajín, takže nemeckí, rakúski a francúzski investori, ktorí podnikajú na Slovensku, žiadajú vládu Slovenskej republiky o zníženie daňového a odvodového zaťaženia. Vyplýva to z prieskumu, ktorý dnes prezentovala Slovensko-nemecká obchodná priemyselná komora. Jednoznačne sa všetky firmy zhodli na tom, že je bezpodmienečne potrebné znížiť odvodové zaťaženie. Aj sú tu podrobné výsledky tohto prieskumu, ktoré hovoria o tom, že zníženie odvodov, zníženie daní, ale aj zlepšenie vymožiteľnosti práva a riešenie vzdelania sú kľúčové predpoklady toho, aby investori na Slovensko ďalej prichádzali, alebo, aby neodchádzali, aby nezatvárali svoje fabriky a neprepúšťali ľudí. Takže aj preto predkladáme opakovane a opätovne návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov, ktorým navrhujeme riešiť zníženie sadzby dane z príjmov z 19 %, teda rovnej dane z 19 na 16 % a tiež riešenie dnešného právneho stavu, kedy zamestnávateľ odvádza daň z príjmu 19 % aj za brigádnikov, ktorých príjem je oslobodený od tejto dane a títo daňovníci si môžu až späť ex post uplatniť vrátenie odvedenej dane pri daňovom priznaní v nasledujúcom kalendárnom roku. Takže riešenie týchto dvoch vecí, najmä zníženie sadzby dane z 19 na 16 % považujeme za jedno z opatrení, jedno z opatrení, ktoré by umožnilo aj riešenie krátkodobej proticyklickej, bolo by krátkodobým proticyklickým opatrením z hľadiska zvýšenia domáceho dopytu, ale najmä by vytváralo impulz na ekonomický rast a na zatraktívnenie podnikateľského prostredia pre získavanie investorov v budúcnosti, pre udržanie si investorov, ktorí už na Slovensku podnikajú a na prilákanie ďalších investorov, ktorí sú potrební na to, aby dočasne zvýšená, verím, že dočasne zvýšená nezamestnanosť vplyvom krízy mohla byť riešená a aby ľudia mali prácu a za ňu aj primeranú plácu. Ďakujem pekne. (Potlesk.)