Blanár, Juraj, minister zahraničných vecí a európskych záležitostí SR (2024-04-17):
Ďakujem za slovo. Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, dovoľte mi, aby som predstavil Výročnú správu o členstve Slovenskej republiky v Európskej únii za rok 2023. Materiál predkladanej, je predkladaný každoročne v zmysle uznesenia č. 118/2013 a nadväzuje na ústavný zákon č. 397/2004 o spolupráci Národnej rady Slovenskej republiky a vlády Slovenskej republiky. Tento materiál bol schválený na 22. schôdzi vlády Slovenskej republiky 6. marca 2024. Ja sa pokúsim vypichnúť niektoré veci z tejto správy, lebo asi by nebolo účelom, žeby som prechádzal všetkým, napokon tí, ktorí sa tomu venujete, ste si určite všetky veci pozreli a máte ich naštudované. Pokryli sme všetko to, čo by sme si mysleli, že by malo byť pokryté, a nadväzuje to na šesť strategických priorít Európskej komisie na obdobie rokov 2019 – 2024. Súčasťou materiálu je aj stručná informácia o personálnom zastúpení Slovenskej republiky v inštitúciách Európskej únie. Tu chcem zdôrazniť že patríme medzi štrnásť nedostatočne zastúpených krajín v inštitúciách Európskej únie. To číslo je priemerne pre krajiny 1,8 %, my sme na úrovni 1,4 %, čo sa týka teda Slovenskej republiky. Čiže k tým jestvujúcim 822 pracovníkom, ktorí sú v súčasnosti aktívni v štruktúrach Európskej únie, by malo byť ešte ďalších 200 občanov Slovenskej republiky, ktorí by mohli pracovať v inštitúciách. Chcem tu ale zároveň podotknúť, že pracovať v inštitúciách neznamená, že pracujú pre tú krajinu, odkiaľ pochádzajú. Pracujú pre štruktúry Európskej únie, avšak je dobré, keď máme tam čo najviac odborníkov, ktorí pracujú na jednotlivých pozíciách a svojím spôsobom pozitívne môžu aj spolupracovať pri poskytovaní informácií a robeniu lobingu, čo je pozitívna vec. Slovenská republika, ministerstvo zahraničných veci a európskych záležitostí, podpísala s Európskou komisiou 28. 3. 2023 Akčný plán o geografickej nerovnováhe pre Slovensko, ktorý má pomôcť Slovensku zvrátiť tento stav a budeme sa tomu venovať. Udalosti posledných rokov, najmä globálna pandémia, vypuknutie vojnového konfliktu v Európe, čiže konkrétne v, na Ukrajine, následná energetická a ekonomická kríza, ako aj extrémne výkyvy počasia výrazne ovplyvnili Európsku úniu v uplynulom roku a budú ju aj ovplyvňovať v jednotlivých politikách pre ďalšie obdobie. Do popredia sa dostala aj otázka migrácie. Vážené panie poslankyne, páni poslanci, chcem zdôrazniť, že Slovensko zaznamenalo v ostatnom roku deväťnásobný nárast nelegálnej migrácie na území Slovenskej republiky a z tohto dôvodu bola aj obmedzená jedenástimi krajinami jedna z tých najviac oceňovaných hodnôt v schengenskom priestore, voľný pohyb občanov, čo si myslím, že nie je dobré a táto otázka je stále veľmi dôležitá napriek tomu, že prednedávnom bol schválený migračný pakt Európskej únie, ku ktorému Slovenská republika mala negatívny postoj a nesúhlasila s ním. Keďže sa ale hlasuje už kvalifikovanou väčšinou, nie je tam právo veta, musíme to len zobrať na vedomie, ale budeme určite tieto témy otvárať. Medzi ďalšie agendy významné pre Slovensko patrí aj strednodobá revízia viacročného finančného rámca, na roky 2021 až 2027 a jeho prispôsobenie aktuálnym prioritám a výzvam, ako je aj ukončenie rokovaní o rozsiahlom klimatickom balíku Fit for 55, ktorého hlavným cieľom je zníženie emisií skleníkových plynov do roku 2030 o 55 % v porovnaní s úrovňou v roku 1990. Slovenská republika si presadila revíziu klauzuly v roku 2026 v súvislosti so znižovaním emisií CO2 z nových automobilov, ako aj zavedenie sociálno-klimatickej kompenzácie, teda kompenzačného fondu na financovanie opatrení na podporu zraniteľných domácností ohrozených energetickou chudobou. Pozitívom bola silná pozícia koalície tzv. projadrových štátov pri diskusii o reforme dizajnu, trhu s elektrinou, ktorá bola iniciovaná v dôsledku energetickej krízy v roku 2022 a jej cieľom je podporiť výstavbu nových zariadení na výrobu energie a posilnenie ochrany spotrebiteľa. Hovorí sa o nových zariadeniach aj o tzv. malých jadrových reaktoroch, kde aj Slovenská republiky vytvára aktivity v projekte Phoenix spoločne so Spojenými štátmi americkými, pretože vnímame, že toto je oblasť, ktorá je pre Slovenskú republiku veľmi dôležitá. V uplynulom roku bol aktualizovaný aj plán obnovy a odolnosti, tzv. Next Generation, doplnil sa o novú kapitolu REPowerEU, čím sa zvýšila jeho hodnota pre Slovenskú republiku na 6,4 mld. eur. Slovenskej republike sa celkom podarilo doposiaľ uzavrieť 72 míľnikov z 222, čo predstavuje 2,4 mld. eur. Rok ´23 bol zároveň posledným rokom implementácie fondov tzv. kohéznej politiky programu 2014 – 2020 a bol prvým rokom pre programové obdobie 2021 až 2027. Slovenská republika naplno využila všetky flexibility, ktoré ponúka politika súdržnosti Európskej únie na zmiernenie následkov kríz za ostatné tri roky. Posledná informácia, v roku 2023 v súvislosti s rozširovaním EÚ začala aj neformálna diskusia o vnútornej reforme Únie, ktorá sa týka rozširovania o deväť krajín západného Balkánu, ale rovnako aj o krajiny Východného partnerstva. Táto téma rezonuje, je neustále aktívna, aj Slovenská republika je v tom aktívna, čo sa týka krajín západného Balkánu, ale aj postoja napríklad k Ukrajine. A v tejto súvislosti chcem zdôrazniť, že je to veľmi dôležitá časť politiky Európskej únie do budúcnosti, pretože takéto enormné rozšírenie bude znamenať pre Európsku úniu veľké výzvy a v tejto súvislosti aj otázky kvalifikovanej väčšiny hlasovania, pretože je tu aj snaha zrušiť právo veta v oblastiach, ktoré ešte právo veta môžu... kde právo veta môže byť ešte použité. V tomto má Slovenská republika v súčasnosti za vlády, ktorú predstavujem, jasný postoj, že sme proti zrušeniu práva veta v týchto oblastiach. Toľko, vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, skončil som a som pripravený potom odpovedať na otázky.