D. Čaplovič, poslanec: (2003-09-18):
Prvá časť je interpelácia vo vzťahu k pánu podpredsedovi vlády Slovenskej republiky Pálovi Csákymu. Interpelujem pána podpredsedu vlády Pála Csákyho vo veci riešenia rómskej problematiky v okrese Senica nad Myjavou. Pri mojich poslaneckých návštevách nielen tohto okresu, ale aj okresov Skalica a Myjava, vážený pán podpredseda, ktoré sa stali mojím poslaneckým pôsobením vo vzťahu k občanom tohto regiónu, bol som informovaný, že zo strany vlády Slovenskej republiky nie je venovaná dostatočná pozornosť Rómom aj v tomto regióne. Všetka pozornosť sa sústredila len na východné Slovensko, najmä na Spiš, Šariš, Zemplín a časť bývalej Abovskej župy a Gemeru. Považujem to za diskriminujúce vo vzťahu k všetkým Rómom na Slovensku a v tomto prípade diskriminujúce vo vzťahu konkrétne k regiónu Záhorie. Je pravda, že v tomto regióne veľmi pokročila integrácia rómskej komunity, pozitívne sa prejavila kvalitnejšia a predovšetkým efektívnejšia komunikácia starostov a primátorov, ale aj nerómskych občanov s rómskou komunitou. Vyplýva to aj z komunikatívnejšieho vzťahu cirkví v tomto regióne, ktoré pôsobia v tomto regióne oveľa efektívnejšie v tejto oblasti. Výsledkom toho bolo už od minulosti, že rómska komunita nebola vytláčaná do izolovaných osád, ale, naopak, v mnohých obciach sa integrovala do obecného spoločenstva. Naďalej však ostáva veľká nezamestnanosť, nedostatočné hygienické podmienky, existujú príklady nezaškolenosti detí, čo má väzbu na kvalifikovanosť s previazanosťou na zamestnanosť, ale aj na kultúru a rodinný život v tomto regióne. Napriek tomu, že tento stav sa nedá porovnávať s regiónmi najmä východného Slovenska, to neznamená, že nie sú u časti rómskej komunity na Záhorí problémy a tieto si nezaslúžia primeranú pozornosť zo strany vlády aj prostredníctvom predkladaných, ale nerealizovaných podporných projektov. Za neprimerané považujem odvolávanie sa na štatistiky, že ani v jednej obci netvoria Rómovia 10 % obyvateľov. Štatistiky klamú, pán podpredseda vlády. Nie je možné od úradníckeho stola riešiť túto problematiku. Len poznanie skutočného stavu, konkrétne výjazdy aj do tohto regiónu zo strany Úradu vlády Slovenskej republiky a odboru, ktorý vy riadite, a sekretariátu splnomocnenkyne vlády Slovenskej republiky môžu lepšie poznať stav v tej-ktorej obci, napríklad konkrétne v obciach Kúty, Kuklov a Čáry. Potom aj reakcie v minulosti na predkladané projekty by nemohli byť, ako boli doteraz, odmietané. (Ruch v sále.) Ja mám čas, vážení poslanci. Vážený pán podpredseda vlády, keďže uvedenú problematiku riešite v druhom volebnom období, tieto prístupy sa týkajú tak terajšieho, ako aj predchádzajúceho volebného obdobia, v skutočnosti sú štatistiky iné, podobne aj postavenie Rómov veľmi rôzne a v niektorých prípadoch by si zaslúžilo pomoc a podporu aj zo strany v minulosti predložených projektov od konkrétnych starostov a občianskych združení, ktoré boli zamietnuté a odložené ad acta z opakovaného dôvodu – obce nespĺňajú počet obyvateľov, ktorí sa prihlásili k rómskej národnosti. Pravdivé sú však iné čísla. Konkrétne v obci Štefanov z 1 620 obyvateľov je 290 Rómov, v obci Čáry z 1 180 obyvateľov je 245 Rómov a v obci Kuklov zo 736 obyvateľov je asi 160 Rómov. V špeciálnej Základnej a Materskej škole internátnej v Senici tvoria Rómovia z celkového počtu detí až 30 %. Vážený pán podpredseda vlády, terén vyzerá inak ako údaj od úradníckeho stola. Som presvedčený o tom, že po prehodnotení tradičného prístupu a poznaní skutočného stavu by nemohlo prísť v rokoch 1999 až 2003 k zamietavým stanoviskám na predložené projekty v rámci PHARE zo strany sekcie ľudských práv a menšín, konkrétne odboru koordinácie projektov. Iste by sa už mohli realizovať aj niektoré projekty, konkrétne z problematiky integrácie rómskych detí v oblasti výchovy a vzdelávania a zlepšenia ich životných podmienok, podpory rómskej menšiny v oblasti vzdelávania alebo podpory infraštruktúry pre rómske osady, aj konkrétne v okrese Senica. Ak budú úradníci vychádzať len zo štatistík, nuž potom sa má šancu uchádzať tento región o podporu až po ďalšom sčítaní ľudu v Slovenskej republike. Odporúčam preto uskutočniť návštevu nielen okresu Senica, ale celého Záhoria a Myjavska, veci na tvare miesta prehodnotiť za účasti starostov obcí, organizácií a zástupcov štátnej správy. Rád sa toho vami iniciovaného stretnutia, vážený pán podpredseda vlády, zúčastním a pevne verím v nápravu vecí pri riešení rómskej problematiky aj vo vzťahu k tomuto obchádzanému regiónu. Druhá časť je orientovaná, alebo zameraná moja interpelácia na ďalšieho pána podpredsedu vlády Ivana Mikloša vo veci zastavenia likvidačnej politiky financovania kultúry. Návrh štátneho rozpočtu na rok 2004 je pre mňa, ktorý poznám, toho jasným dôkazom. Zúčastnil som sa stretnutia zástupcov kultúrnej obce a predstaviteľov ústredných orgánov štátnej správy, samosprávnych krajov, ZMOS-u a odborového zväzu kultúry, ktorý sa konal pred takmer mesiacom 19. augusta v Múzeu Slovenského národného povstania v Banskej Bystrici. Stotožnil som sa so závermi tohto významného fóra pracovníkov z oblasti kultúry. Vážený pán podpredseda vlády, váš doterajší prístup neodráža plnenie vládneho programu v oblasti záchrany a obnovy kultúrneho dedičstva a kultúrnych aktivít cestou zabezpečenia dostatočných finančných zdrojov v intenciách požiadaviek dohovorov UNESCA o ochrane hmotného a nehmotného kultúrneho dedičstva. Návrh rozpočtu na rok 2004 nezabezpečuje na plnenie príslušných úloh adekvátne finančné zdroje aj napriek pred dvoma dňami, alebo dňom, schválenej adresnej 300-miliónovej položky vyčlenenej z 5-miliardovej rezervy na priority. Pôvodná požiadavka na projekt „Obnovme si svoj dom“ bola pol miliardy na budúci rok. Tento prístup je zarážajúci aj vo vzťahu k celkovému zníženiu rozpočtu rezortu kultúry oproti tomuto roku. Je to smutné a doslovne zarážajúce a nekultúrne práve v čase, keď iné vstupujúce, ale aj členské štáty Európskej únie dávajú na vzdelanie, vedu a kultúru oveľa väčšie finančné prostriedky, aj keď majú takisto problémy s nadstavením rozpočtu. Z toho dôvodu je vyvážená požiadavka, aby v štátnom rozpočte na rok 2004, ako to vyplýva aj z tohto zhromaždenia kultúrnych pracovníkov a štátnych zamestnancov a pracovníkov samosprávy, alebo zástupcov samosprávy, bola na rozvoj kultúry vyčlenená suma minimálne 1,2 % hrubého domáceho produktu, tak ako v ostatných kandidátskych a predovšetkým v susedných štátoch vstupujúcich do Európskej únie. Žiadalo by sa taktiež, aby v rozpočte pre obce a samosprávne kraje na rok 2004 sa prihliadlo na predpokladanú infláciu a liberalizáciu cien v energetike a potom by nemohlo prichádzať, že kultúra je ten apendix a tá sa bude krátiť prvá v rámci rozpočtov vyšších územných celkov. To by však znamenalo pochopiť vzrastajúci význam vzdelanosti a kultúry v integrujúcej sa Európe a v globalizujúcom sa svete. Vážený pán podpredseda vlády, vy ste však pripravili rovnú daň z pridanej hodnoty pre všetky tovary a služby, navrhovanou novelou zákona o daniach z príjmov likvidujete doterajšiu motiváciu občanov, fyzických osôb, a to v § 12 ods. 10, a právnických osôb v § 20 ods. 7, sponzoringu, darcovstvu a podpore dobročinných účelov, konkrétne dobrovoľne, slobodne prispievať na účely cirkví, nadácií, občianskych združení, spolkov či športových združení. Spoločnosť založená na iniciatíve občana, na ktorú sa často odvolávate, moderná občianska kultúrna spoločnosť, na ktorú často zabúdate, potrebuje daňové zákony, ktoré si cenia dobrovoľné príspevky a podporujú ich systematicky zo zákona. Popritom ste pripravili a do vlády predložili, opakujem, doslovne likvidačný rozpočet, ktorý likviduje vzdelanosť a udusí kultúru, tak kultúru národnú, ako aj kultúru tradičnú a kultúru miestnu. Obraciam sa na vás, vážený pán podpredseda vlády, vo veci ešte zváženia možnosti prehodnotenia rozpočtu na rok 2004 pre rezort kultúry, ale aj ďalších legislatívnych, najmä daňových opatrení na nepriamu podporu vzdelanostného, kultúrneho a duchovného rozvoja našej spoločnosti. Ďakujem. (Potlesk.)