R. Bauer, poslanec: (2009-12-08):
Príkladov sú tisíce, najmä na Západe. Americký mysliteľ a bývalý sudca Robert Bork v tomto kontexte hovorí, že Spojeným štátom americkým vládne v posledných desaťročiach takzvaná americká choroba v úvodzovkách. Je to forma tyranie menšiny. Namiesto ľudí, namiesto ich kongresmanov a prezidenta vládne v mnohých otázkach americký Najvyšší súd. A vládne zle. Namiesto ochrany práv prirodzené práva porušuje. Preto sa otázka voľby a menovania sudcov amerického Ústavného súdu tak spolitizovala. Mnohí z nich sa totiž začali správať ako politici a rozhodovať o tom, čo im neprináležalo. Tomuto problému sa tiež hovorí súdny aktivizmus, ako už pán kolega Palko spomínal a ktorý je tiež spomínaný v dôvodovej správe predkladanej novely ústavy. Európa sa schválením Charty ľudských práv vydala opakovať americké chyby. Otvoriť dvere súdnemu aktivizmu. Posledným prípadom Spojených štátov z tohto roku je rozhodnutie Najvyššieho súdu štátu IOWA, ktoré zlegalizovalo manželstvá osôb rovnakého pohlavia. Súd si v tomto prípade osobil právo zmeniť definíciu manželstva. Tu by som chcel pre zaujímavosť pripomenúť tú diskutovanú a prijatú národnú stratégiu rodovej rovnosti, ktorú Národná rada najmä hlasmi poslancov vládnej koalície schválila minulý týždeň. Tento materiál sa odkazoval na glosár, v ktorom je feministické chápanie rodiny, podľa ktorého pojem rodina sa považuje za abstrakciu zaťaženú symbolikou heterosexizmu a protirečeniami. To už nie je ďaleko ku predefinovaniu manželstva podobným spôsobom, ako to urobil súd v americkej IOWE. A ako vidíme na rozhodnutí Európskeho súdu pre ľudské práva, z Ameriky sa už súdny aktivizmus dostal aj do Európy. Vešanie krížov v talianskych verejných školách je porušením slobody vzdelávania a slobody vierovyznania, ako vyhlásil v novembri 2009 Európsky súd pre ľudské práva so sídlom v Štrasburgu. Súd v rozhodnutí uviedol, že prítomnosť kríža môže rušiť neveriacich a študentov, ktorí vyznávajú iné ako kresťanské náboženstvo. Súd tak vyhovel Talianke fínskeho pôvodu Soile Lamtsiovej,  ktorá sa sťažovala na kríže zavesené na stenách v školách v severnom Taliansku. Podľa nej prítomnosť náboženských symbolov v triedach porušuje sekulárne princípy, na ktorých by verejné školy mali fungovať. Európsky súd priznal Lamtsiovej odškodnenie vo výške 5-tisíc eur, ktoré jej má vyplatiť talianska vláda. Tento verdikt sa stretol s mohutnou kritikou zo strany Talianska aj Vatikánu. Ministerka školstva Mariastella Gelminiová vyhlásila, že kríž je súčasťou talianskej národnej identity. Nikto a už vôbec nie ideologický Európsky súd neuspeje vo vymazaní našej identity, zdôraznila táto ministerka s tým, že prítomnosť krížov na školách nie je znakom katolíckej viery, ale symbol tradície. Vatikán bol šokovaný príkazom odstrániť zo škôl kresťanské kríže. Ako šokujúce nesprávne a krátkozraké odsúdil Vatikán rozhodnutie Európskeho súdu pre ľudské práva. Rozhodnutie Európskeho súdu sme vo Vatikáne prijali v šoku a so smútkom, uviedol hovorca Vatikánu, otec Federico Lombardi. „Je nesprávne a krátkozraké snažiť sa vylúčiť kríž zo sveta vzdelávania,“ povedal. Talianska vláda oznámila, že proti rozhodnutiu Európskeho súdu sa odvolá. Verdikt by mohol mať ďalekosiahle dopady na dialóg medzi náboženstvami v Európe. Rakúsky spolkový kancelár Werner Faymann sa jednoznačne vyslovil za ponechanie krížov na rakúskych školách. „Kríž ostane v triede. Nik nemôže náš konkordát s Vatikánom zrušiť,“ uviedol kancelár v rozhovore pre denník Österreich. Zároveň uviedol, že by podporil zakotvenie dohody s Vatikánom v ústave, pokiaľ by hrozilo, že kríže v dôsledku sťažnosti u súdu zakážu. Poľský prezident Lech Kaczynski vyhlásil, že Poľsko nikdy nebude súhlasiť so zvesením krížov v štátnych školách. Tak odmietol toto kontroverzné rozhodnutie Európskeho súdu pre ľudské práva, ktorý vyhovel sťažnosti voči krížom visiacim v talianskych štátnych školách. Kaczynski potvrdil, „že nech s tým nikto neráta, keďže v Poľsku nikto nebude podobné nariadenia akceptovať“. Ako poľský líder dodal, „inde to možné je, u nás však nikdy“. Poľskí poslanci v Sejme prijali minulý týždeň rezolúciu, ktorá ochraňuje právo štátu vešať kríže na verejných školách. V tejto rezolúcii sa poslanci Poľského Sejmu zhodli okrem iného na zásadnom a pozitívnom vklade kresťanstva pre rozvoj ľudských práv, kultúry národov Európy a jednoty nášho kontinentu. Proti rozhodnutiu Európskeho súdu vystúpili aj španielske organizácie, ktoré združujú súkromné školy. Označili ho za neprijateľné a prekvapujúce a zdôraznili, že ak by sa niečo podobné udialo v Španielsku, je nutné proti tomu sa so všetkou dôraznosťou ohradiť a vystúpiť. Dámy a páni, predkladaná novela ústavy reaguje na verdikt Európskeho súdu pre ľudské práva. Novela predpokladá, že sa aj my v parlamente zhodneme na kresťanskom základe kultúrneho dedičstva Európy. Podobne ako mnohí v Poľsku, Taliansku, Španielsku si myslím, že súd zašiel priďaleko. Rozhodnutie Európskeho súdu pre ľudské práva je prejavom súdneho aktivizmu. Na túto hrozbu sme v minulosti viackrát upozorňovali. Zásadne s týmto ideologickým rozhodnutím súdu nesúhlasím. Za seba chcem povedať, že poslanecký návrh novely ústavy predložený poslancami Vladimírom Palkom a Františkom Mikloškom podporujem a budem zaňho hlasovať. Ďakujem za pozornosť.