Mihál, Jozef, poslanec NR SR (2017-10-10):
Ďakujem pekne, pán predsedajúci. Vážený pán minister, vážené kolegyne, kolegovia, vážení prítomní, no tak ja som tu kvôli tomu, že sa mi nepáči riešenie problému elektronickej komunikácie, nepáči sa mi riešenie problému elektronickej komunikácie § 14 ods. 1 písm. a) zákona daňového poriadku, ktorým sa teda zavádza povinnosť touto novelou, zavádza sa povinnosť elektronickej komunikácie. Doterajší stav – a trošku budem obšírnejšie rozprávať, už som sa aj vydýchal, lebo som cez Prístavný most nevedel prejsť do parlamentu, tak som sa zadýchal, aj s autom. Takže pozrite, doteraz to bolo tak, že tá povinnosť elektronickej komunikácie bola v zákone pred novelou, pred novelou, tak ako to tam zatiaľ stále je, len pre subjekty, ktoré sú platiteľmi DPH. Logické, jasné, akceptovateľné. Vládny návrh, vládny návrh, o ktorom sa teraz bavíme, túto povinnosť elektronickej komunikácie rozširuje na všetky právnické osoby zapísané v obchodnom registri, čiže aj tie právnické osoby nejaké, ktoré nie sú platiteľmi DPH, všetky právnické osoby zapísané v obchodnom registri, to je, samozrejme, akceptovateľné. Ale ďalej vládny návrh hovorí, že elektronická komunikácia bude povinná pre všetky, ja to poviem teraz svojimi slovami, pre všetky fyzické osoby, ktoré sú registrované na daňovom úrade, lebo majú príjmy podľa § 6 zákona o dani z príjmov. Aké sú to možné príjmy? Tak to môže byť typické príjmy zo živnosti, ja neviem, z činnosti notára, súdneho znalca, advokáta, samostatne hospodáriaceho roľníka, umelca, finančného sprostredkovateľa, hej, čiže teraz vlastne vymenovávam to, čo je v § 6 technicky v odsekoch 1 a 2, čiže tie rôznorodé formy samostatnej zárobkovej činnosti, kde tá povinnosť elektronickej komunikácie je relatívne prirodzená, nemám osobne proti tomu nič. Ale ten § 6 má aj odsek 3, ktorý hovorí, že to sú vlastne osoby, ktoré majú príjem z prenájmu nejakej nehnuteľnosti ako občania, ako nepodnikatelia, ale technicky je to v zákone v § 6 ods. 3. Tak to, skrátka, historicky je v zákone. A to je napríklad babička, ktorá má nejaké políčko v Hornej Lehote, ktoré niekomu prenajíma, má za to nejaký príjem, dozvedela sa svojho času, že musí sa kvôli tomu registrovať na daňovom úrade, tak možno pre 10 rokmi si to DIČ fakt vybavila a ktosi jej raz do roka možno podáva daňové priznanie, možnože ani nie, i keď je ten príjem nejaký zanedbateľný, tam sa daňové priznanie nemusí podať, a takáto osoba, ktorá teda od podnikania má strašne, strašne ďaleko, ale má nehnuteľnosť, má pozemok, má kus lesa alebo nejakú chatičku alebo čokoľvek podobné, čo prenajíma, a my ju vlastne teraz podľa vládneho návrhu zákona nútime na tú elektronickú komunikáciu. No možnože to pre ňu nebude problém, ja neviem, sadne si za svoj počítač, má doma štyri, je zbehnutá v narábaní s internetom, tak to jednoducho zmákne. Ale možno, keďže už má vyšší vek, a možno leží v nejakom zariadení, hej, možno leží v nejakom zariadení, pretože teda ten prenájom jej beží, hej, lebo je stále majiteľka, je tu ešte stále medzi nami, stará sa o ňu tím opatrovateľov, hej, lebo je v nejakej nemocnici a tak ďalej, ale teda povinnosť elektronickej komunikácie bude mať tak či tak. Ďalšie osoby, ktoré máme v § 6, § 6 ods. 4, to sú príjemcovia tzv. pasívnych autorských honorárov. Čiže napríklad si zoberte, vdova po našom úspešnom spisovateľovi, ktorý už zomrel, po ňom zdedila autorské práva na jeho knižky, ktoré sa stále vydávajú, kupujú, ona je teda poberateľkou ako vdova po autorovi autorských honorárov, hej, zdedila tieto práva, tak teda dostáva nejaké peniaze, je aj poctivo zaregistrovaná na daňovom úrade, má pridelené DIČ, má teda pasívny príjem z autorských honorárov, takže aj túto pani nútime nabehnúť na elektronickú komunikáciu. Nám sa to zdá byť neprimerané. Hej, keď teda niekto podniká ako fyzická osoba, fakt podniká, má živnosť, je to advokát, je to aktívny umelec, dobre, nech teda komunikuje elektronicky, ale aby takéto osoby, ktoré majú príjmy typu prenájom niečoho alebo tie pasívne povedzme zdedené autorské honoráre po predkovi, tak tam si myslíme, že to, to je, to je asi, to bude pre tie osoby zaťažujúce a nebude to v praxi fungovať a nenúťme ich do toho zákonom. Čiže to je vlastne odôvodnenie pozmeňovacieho návrhu, ktorý v závere svojej reči prednesiem oficiálne, tu je. Pozmeňujúci návrh poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Jozefa Mihála k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 563/2009 Z. z. o správe daní (daňový poriadok) v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (tlač 650). Vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 563/2009 Z. z. o správe daní (daňový poriadok) v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony sa mení takto: V čl. I 6. bod znie: 6. V § 14 ods. 1 písm. a) sa na konci vypúšťa čiarka a pripájajú sa tieto slová: „alebo právnickou osobou zapísanou v obchodnom registri, alebo fyzickou osobou – podnikateľom registrovanou pre daň z príjmov podľa § 6 ods. 1 a 2 zákona o dani z príjmov“. Ďakujem za pozornosť.