P. Gabura, poslanec: (2010-02-10):
Dnes je namieste iná otázka, ako sa správajú na trhu. Podmienky poskytovania úverov a služieb približne kopírujú, takže o konkurencii nemôže byť ani reči. Naopak, sledujeme nárast úrokových marží bánk pri úveroch poskytnutých obyvateľstvu. Kým v júli minulého roka predstavoval rozdiel medzi výškou úrokov z novo poskytnutých úverov a úrokov z prijatých vkladov reprezentovaných medzibankovou trhovou sadzbou zhruba tri percentuálne body, v prvom štvrťroku tohto roka to už bolo šesť percentuálnych bodov. Toto správanie mnohým potenciálnym klientom bánk natrvalo zabuchlo dvere pred možnosťou získať úver na kúpu, rekonštrukciu bytu, domu a tak ďalej. Ten dôvod je vraj kríza. Ale platobná disciplína a nevymožiteľné úvery na Slovensku vôbec nedávali a nedávajú závdavok. Takto sa správať k obyvateľstvu, skôr to vyvoláva pocit, že banky musia šetriť a hromadiť finančné prostriedky. Na zisky slovenských bánk mal najväčší vplyv najmä rast úrokových výnosov. Ide najmä o príjmy z poskytnutých úverov. Tie sú za niekoľko posledných rokov významným motorom ziskovosti bánk spolu s príjmami poplatkov. Finančné inštitúcie na úrokoch zarobili 28,8 mld., čo je o 16 % viac ako pred rokom. Rástli taktiež výnosy z poplatkov a provízií. Tie si medziročne polepšili o 9 % a ku koncu obdobia dosiahli viac ako 9 mld. korún. Budúcnosť bánk na Slovensku sa bude vyznačovať menším, prísnejšie regulovaným bankovým systémom a prevahou univerzálnosti bánk. Banky sa nebudú môcť spoliehať na kapitálové trhy. Tradičné bankovníctvo povedie k tomu, že bankový model bude jednoduchší, odolnejší voči rizikám a transparentnejší, banky budú dosahovať nižšie zisky, ale výnosy po započítaní rizika nebudú výrazne nižšie, pretože tento obchodný model bude celkovo menej rizikový, banky si ponechajú väčšiu časť svojich výnosov a ponesú viac zodpovednosti za overenie kvality úverov. Je pravdou, že budeme čeliť vážnym rozpočtovým problémom, pretože ekonomická recesia a prepad cien aktív znížia daňové príjmy. A preto sa nevyhneme ani z dlhodobého hľadiska vyššiemu zdaneniu. Práve vzhľadom na dominantné postavenie finančných služieb na celkovej ekonomike je prirodzené, že či už súčasná alebo budúca vláda sa bude snažiť tento sektor čo najviacej zdaniť. A vplyv verejnej mienky bude tlačiť na bankovú správu, zdaňovanie, spôsob vyplácania dividend a platobnú politiku. Musíme počítať aj s týmto konfliktom. Myslíte si, kolegyne, kolegovia, že je spravodlivé, keď má banka devätnásťpercentnú daň a má takú istú daň živnostník a veľkopodnikateľ? Banky síce vykázali pokles ziskov za uplynulé obdobie, pomaly sa priblížili k stratám, ale má to svoju príčinu v predpoklade, že budú v krátkej budúcnosti sa objavovať problémové úvery, hypotéky alebo lízingy. Banky tvoria zvýšené opravné položky na krytie možnej straty. Čistá tvorba opravných položiek a rezerv bankového sektora stúpla v 11-mesačnom období medziročne o 151 % na sumu 363,9 mld. eur. Jedenásťmesačný zisk bankového sektora klesol v medziročnom porovnaní o 50 % na 322,3 mil. eur. Rok 2009 bol rokom zmien, keď mnohé firmy začali prehodnocovať svoje náklady a príjmy a dokonca aj samotné pôsobenie na trhu. Slovenské bankovníctvo sa ocitlo prvýkrát od doby ozdravenia a prechodu k zahraničným vlastníkom v poklese. Ale toto hovoria bankári. Stagnáciu zaznamenala dominantná položka zisku bánk. A to sú úrokové príjmy. Kým v minulých obdobiach úrokové príjmy pravidelne rástli dvojcifernými číslami, v 11 mesiacoch roku 2009 stúpol čistý úrokový výnos len o 3,2 % na 1,414 mld. eur. Prijatie spoločnej európskej meny od začiatku roku 2009 malo za následok výpadok príjmov z devízových operácií. Zisk sektora z devízových operácií totiž v 11 mesiacoch klesol o 71,9 % na 64 mil. eur. Čistý zisk sektora z poplatkov a provízií sa znížil o 10,6 % na 369,7 mil. eur. Očakáva sa, že viaceré banky v roku 2009 ukončia hospodárenie s 50-percentným ziskom oproti roku 2008. V porovnaní s tým, ako prebieha kríza, ako klesajú výnosy a príjmy podnikov, je to fantastický výsledok pre banky. Preto si myslím, ak hovoríme o celospoločenskej solidarite, tak musíme brať na zreteľ, že sme sa všetci skladali na dnešný stav bánk, a to v nemalej miere, 100 mld. korún. Dnes keď štát na každom kroku potrebuje peniaze, daňové úrady s nebývalou dôslednosťou zbierajú od občanov každé euro aj z obdobia, v ktorom by to normálneho podnikateľa ani len nenapadlo robiť. Neberú ohľad na problémy mladých, malých a stredných podnikateľov. Banky sa doslova smejú. A práve umelými zásahmi do ich ekonomiky vytvárajú dym, že ich zdanlivo postihla kríza. Kroky zo strany štátu boli správne a právom občan očakáva, že v tomto čase tú najväčšiu ústretovosť pretavia v tomto čase krízy, pretavia ju tak, že podporia štát, aby sa vracali do systému prostriedky. Banky by mali svoju solidaritu prejaviť minimálne svojím vyšším zdaňovacím základom. Preto znova predkladám túto novelu, ktorá zavádza zvýšenú sadzbu 25 % zo základu dane pre bankový sektor. Ďakujem za pozornosť.