Dostál, Ondrej, poslanec NR SR (2023-11-21):
Pán predsedajúci, na úvod by som mal prosbu. Po predchádzajúcom vystúpení pána poslanca Matoviča by som vás chcel poprosiť, aby v prípade, že by som sa odkláňal od prerokúvanej veci, aby ste ma v súlade s rokovacím poriadkom na to upozornili a vyzvali ma, aby som hovoril k veci, pretože to vystúpenie pána poslanca Igora Matoviča nesporne malo svoje miesto a malo zaznieť k návrhu zákona v prvom čítaní alebo v druhom čítaní, ale teda o skrátenom legislatívnom konaní tam nebolo v podstate nič. Pred troma hodinami sme hlasovali o dôvere štvrtej Ficovej vláde. Parlamentná väčšina, vládni poslanci schválili programové vyhlásenie vlády, ktoré v prvej kapitole nazvanej návrat k štandardnému prostrediu demokratickej spoločnosti sa odvoláva na čl. 1 ods. 1 Ústavy Slovenskej republiky, ktorý charakterizuje Slovenskú republiku ako zvrchovaný demokratický a právny štát, ktorý sa neviaže na nijakú ideológiu ani náboženstvo a uvádza, citujem: „Jedným zo základných predpokladov právneho štátu je aj rešpektovanie zásady ústavnosti a zákonnosti.“ Toľko sľuby, s ktorými vláda prišla do parlamentu a na základe ktorých dostala dôveru, a teraz naspäť do reality. Úplne prvá vec, ktorú štvrtá Ficova vláda ide spraviť v legislatívnej oblasti, je, že navrhuje parlamentu, aby porušil zákon. Konkrétne zákon o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky, ktorý v § 89 upravuje podmienky skráteného legislatívneho konania. Prvý odsek tohto paragrafu uvádza, že za mimoriadnych okolností, keď môže dôjsť k ohrozeniu základných ľudských práv a slobôd alebo bezpečnosti, alebo ak hrozia štátu značné hospodárske škody, Národná rada sa môže na návrh vlády uzniesť na skrátenom legislatívnom konaní o návrhu zákona. Tieto podmienky pre skrátenie legislatívneho konania nie sú naplnené a je to úplne zjavné. Mali sme tu v minulosti a určite budeme mať aj v budúcnosti viacero návrhov na skrátené legislatívne konanie. Niekedy je úplne evidentné, že sú naplnené zákonom stanovené dôvody a niekedy to nie je úplne jasné a viete si nájsť argumenty za aj proti, ten pohár môže byť poloplný, môže byť poloprázdny a obvykle podľa toho, či ste vo vládnej koalícii, ktorej vláda to navrhuje, alebo ste v opozícii, ktorá to kritizuje, poviete, že ten pohár je poloplný alebo poloprázdny. Ale potom sú tu aj prípady, keď je úplne jasné, že nie sú naplnené dôvody pre skrátené legislatívne konanie a toto je ten prípad. A vláda sa ani veľmi nesnaží nejako nás presvedčiť, že by dôvody pre skrátené legislatívne konanie, ktoré vyžaduje zákon o rokovacom poriadku, naplnené boli. Aká mimoriadna situácia, preboha? Aké ľudské práva sú ohrozené? V návrhu na skrátené legislatívne konanie sa spomína, že účelom vládneho návrhu zákona je posilnenie v Ústave Slovenskej republiky zakotveného práva na primerané hmotné zabezpečenie v starobe, pri nespôsobilosti na prácu a pri strate živiteľa. Potom sa opisuje, akým spôsobom to chce vláda zabezpečiť v budúcnosti a konštatuje sa, nakoľko právnu úpravu už nie je možné z technických dôvodov zrealizovať v tomto roku, navrhuje sa na preklenutie tohto obdobia vyplatiť dodatočný trinásty dôchodok v sume 150 eur pre každého poberateľa dôchodkovej dávky, a to ešte v decembri 2023. Vzhľadom na vyššie uvedené a na potrebu zabezpečenia primeranej doby pre Sociálnu poisťovňu na zabezpečenie výplaty trinásteho dôchodku v decembri 2023 je nevyhnutné predmetný návrh zákona prerokovať v skrátenom legislatívnom konaní. Z čoho vyplýva, že je nevyhnutné? Absolútne z ničoho. V tom návrhu nie je ani slovo o tom, akým spôsobom a aké právo by bolo ohrozené. Môžeme sa domýšľať, môžeme si domýšľať, že mohlo by byť ohrozené ústavné právo na primerané hmotné zabezpečenie v starobe, ktoré naozaj je v ústave v čl. 39, a nie je v tom návrhu nijako povedané, akým spôsobom by toto právo mohlo byť ohrozené, ak by neboli navýšené trináste dôchodky. Čl. 39 ods. 1 hovorí o tom, že občania majú právo na primerané hmotné zabezpečenie v starobe a pri nespôsobilosti na prácu, ako aj pri strate živiteľa. Zrejme hovoríme o tej starobe. Ale už ods. 2 tohto článku hovorí, že primerané hmotné zabezpečenie v starobe, teda to, o ktoré nám tu ide a ktoré údajne je ohrozené, sa vykonáva prostredníctvom priebežne financovaného dôchodkového systému a systému starobného dôchodkového sporenia, štát podporuje dobrovoľné sporenie na dôchodok. Čiže v ústave sa hovorí, že primerané hmotné zabezpečenie v starobe sa zabezpečuje prostredníctvom dôchodkového systému, prostredníctvom jeho troch pilierov, ale zákon o trinástom dôchodku predsa nie je súčasťou ani jedného z tých troch pilierov. Zákon o trinástom dôchodku hovorí, že trinásty dôchodok je štátna sociálna dávka, čo je úplne iná krabička ako dôchodkový systém a štát poskytuje finančné prostriedky na úhradu nákladov na trinásty dôchodok, na úhradu výdavkov spojených s jeho výplatou. Poukazujú sa prostredníctvom kapitoly štátneho rozpočtu, poukazuje ich ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny na osobitný účet Sociálnej poisťovne. Čiže právo, na ktoré sa odvoláva vláda pri skrátenom legislatívnom konaní alebo pri návrhu na skrátené legislatívne konanie, je podľa ústavy zabezpečované dôchodkovým systémom, a tu ideme riešiť štátnu sociálnu dávku, čo je čosi, čo je čosi iné. Navyše toto právo, teda právo podľa čl. 39 ústavy patrí k tým právam, ktoré, a stanovuje to ústava, ktorých sa možno domáhať len v medziach zákonov, ktoré tieto ustanovenia vykonávajú. Takže nie je to vymožiteľné bez toho, aby to upravovali zákony. Chce niekto tvrdiť, že ak by nastúpila vláda po voľbách, ktorá by nechcela navýšiť trinásty dôchodok, boli by ohrozené základné práva dôchodcov? Bolo by ohrozené právo dôchodcov na primerané hmotné zabezpečenie v starobe? Keď štát na to nemá prostriedky, nemôže vyplácať dôchodky v takej výške, ako by si, povedzme, dôchodcovia predstavovali. Znamená to, že je porušované právo na primerané hmotné zabezpečenie v starobe? No nepochybne nie. Je evidentné, že predložený návrh nespĺňa tie dôvody, nenapĺňa tie dôvody pre skrátenie legislatívneho konania, ktoré predpokladá zákon o rokovacom poriadku. Snaha zakamuflovať nesplnenie alebo neskoré plnenie vlastných predvolebných sľubov, predvolebných sľubov jednej z vládnych strán nie je dôvodom na skrátené legislatívne konanie, nie je dôvodom zákonným. Politicky tomu rozumiem, ale to, že sa to HLAS-u politicky hodí, aby zakamufloval, že nesplní to, čo pred voľbami tvrdil, že trináste dôchodky budú vyplatené už v tomto roku, to nestačí, to nie je dôvod, ktorý umožňuje zákon o rokovacom poriadku. Ak vládna väčšina, hlasy na to máte, odhlasuje skrátené legislatívne konanie o tomto návrhu zákona, začne svoju legislatívnu činnosť v tomto volebnom období porušením zákona o rokovacom poriadku. Ja viem, že týmto vystúpením vám v tom nezabránim, ale chcel som vás na to aspoň upozorniť. Poslanecký klub SaS bude hlasovať proti návrhu na skrátené legislatívne konanie o tomto návrhu zákona. Ďakujem. (Potlesk.)