J. Počiatek, minister financií SR: (2009-12-10):
Z predloženej analýzy vyplýva, že v jednotlivých konaniach si uplatnilo v 16 spoločnostiach pohľadávky 208 896 veriteľov v celkovej sume 48 mld. 421 mil. 593 430,77 Sk na základe rôzneho právneho základu a to zmluvami o úvere, zmluvami o pôžičke, kúpne zmluvy, peňažné vklady, úroky z omeškania a podobne. V niektorých prípadoch konajúci súd a správca konkurznej podstaty aj v prípade, že poškodení boli v predmetnej spoločnosti tichými spoločníkmi, nepopreli ich pohľadávky, ale posúdili ich ako bežnú zmluvu o pôžičke alebo bežný peňažný vklad, nakoľko títo klienti nemali byť podľa zmluvy o tichom spoločenstve vyplatení podľa hospodárskeho výsledku, ale pevne stanovenou sumou. V analýze sa uvádza, že celkovo bolo vyplatené veriteľom týchto nebankových subjektov 3 mil. 824 289 Sk. V analýze sa konštatuje, že konkurzné konania nie sú ešte ukončené. Ich skončeniu bránia excindančné, čiže vylučovacie žaloby, žaloby, ktorými sa proti správcovi na súde uplatňuje skutočnosť, že vec bola zaradená do súpisu podstaty neoprávnene, o ktorých dosiaľ nebolo rozhodnuté, ako aj veľký počet incidenčných konaní, to sú konania, ktorými sa veriteľ, ktorému bola pohľadávka popretá, domáha, naopak, na súde svojho práva a v neposlednom rade aj náročnosť a rozsiahlosť konkurzného konania, čo bráni vymedziť rozsah odškodnenia z ďalších zdrojov. Ak by došlo k odškodneniu alebo aj čiastočnému odškodneniu klientov skôr, ako sa ukončia konkurzné konania, odškodnenie by mohlo znamenať duplicitné plnenie. Výpočet nárokov klientov nebankových subjektov podľa jednotlivých prihlášok pohľadávok v konkurzných konaniach nie je úplný a presný vzhľadom na to, že do konkurzného konania sa prihlásili aj iní veritelia, ktorí vyplývali z viacerých súvislostí, ako napríklad z obchodného styku, ale aj štát, obce, vyššie územné celky alebo poisťovne. Aj podľa informácií Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky presné údaje by bolo možné získať iba individuálnym posúdením každej prihlášky, pretože zákon č. 328/1991 Zb. o konkurze a vyrovnaní v znení neskorších predpisov nerozlišuje medzi veriteľmi a poškodenými klientmi a z toho dôvodu ani Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky nedisponuje úplnými údajmi o počte tzv. poškodených klientov. V tejto problematike sa zadefinovali viaceré otvorené otázky, ktoré bude treba pred pristúpením, keď aj k čiastočnému odškodneniu, vyriešiť. 1. Je potrebné jednoznačne zadefinovať, na základe čoho sa spoločnosť bude považovať za nebankový subjekt, ktorý poškodil svojich klientov, čím sa určí ich celkový počet. 2. Je potrebné jednoznačne vymedziť pojem „poškodený klient“, najmä s cieľom vylúčiť osoby, ktorých kapitálový vstup do nebankových subjektov mal charakter štandardnej účasti na podnikaní. 3. Na základe bodov 1 a 2 je potrebné získať adresný zoznam nebankových subjektov a presný zoznam poškodených klientov, výšku ich oprávnených nárokov, čím by sa mala získať úplná informácia o celkovej výške vložených peňažných prostriedkov do nebankových subjektov. 4. Je potrebné jednoznačne vymedziť predmet odškodnenia, či sa bude čiastočne odškodňovať suma vložených peňažných prostriedkov, alebo aj suma očakávaného sľúbeného výnosu a výšku odškodnenia, resp. čiastočného odškodnenia, je potrebné súčasne analyzovať, či boli vyplatené výnosy a preskúmať, či tieto boli zdanené a daň odvedená. 5. Stanoviť kritériá na selektívne, resp. čiastočné odškodnenie, napríklad odškodnenie podľa sumy vložených prostriedkov. 6. Je potrebné určiť časové hľadisko čiastočného odškodnenia z iných zdrojov ako z konkurzného konania, kde treba zohľadniť názor, že čiastočné odškodnenie by sa malo uskutočniť až po uspokojení klientov v konkurzných konaniach na majetok nebankových subjektov. 7. Zabezpečiť administratívny postup, spôsob preukazovania a doklady, ktoré by sa vyžadovali pri predložení žiadosti o čiastočné odškodnenie. Bude nevyhnutné ustanoviť zodpovednú a zodpovedajúcu inštitúciu, ktorá bude technicky samotný proces realizovať. Ministerstvo financií sa obrátilo na Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky so žiadosťou o doriešenie vyššie uvedených skutočností. Vzhľadom na uvedené sme prijali nasledovný postup: 1. Analyzovať detailne právny stav a možnosti riešenia prednesených otázok. 2. V súvislosti s prípravou návrhu štátneho rozpočtu na rok 2011 analyzovať možnosť vyčleniť zdroje a navrhnúť časový harmonogram prípadného čiastočného odškodnenia klientov nebankových subjektov. V tejto súvislosti je potrebné uviesť a brať na zreteľ aj dôsledky globálnej finančnej krízy, ktorá začala v II. polovici roku 2007 a výrazne zasiahla európsky hospodársky priestor, počnúc IV. štvrťrokom 2008. V záujme zachovania fungovania finančného trhu a udržania finančnej stability sú podľa nášho názoru v súčasnej dobe prioritnejšie otázky zmiernenia vplyvu svetovej finančnej krízy na reálnu ekonomiku Slovenska. Vzhľadom na tieto skutočnosti nie sú v zákone o štátnom rozpočte na rok 2010 rozpočtované finančné prostriedky na čiastočné odškodnenie klientov nebankových subjektov. Ďakujem za slovo, skončil som.