M. Hort, podpredseda NR SR: (2009-09-11):
Chcem vás informovať, že o ospravedlnenie svojej neúčasti na dnešnom rokovaní požiadali pani poslankyňa Milada Belásová, ďalej, Miklós Duray, Vladimír, Faič, Martin Kuruc, Mojmír Mamojka, Ivan Mikloš, Beata Sániová, Ivan Štefanec a Magdaléna Vášáryová. V súlade so schváleným programom pristúpime k prerokovaniu Správy o stave a vývoji finančného trhu za rok 2008 . Správa má tlač 1134 a správa výboru je pod tlačou 1134a. Správu uvedie guvernér Národnej banky Slovenska Ivan Šramko, ktorého týmto vítam na rokovaní Národnej rady. A prosím ho, aby sa ujal slova. Nech sa páči. I. Šramko, guvernér Národnej banky Slovenska: Dobré ráno, ďakujem pekne za slovo. Pán podpredseda, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, dovoľte mi predniesť Správu o stave a vývoji finančného trhu za rok 2008. Prehlbujúca sa finančná kríza, začínajúca hospodárska kríza a príprava na vstup do eurozóny boli v roku 2008 hlavnými hybnými silami, ktoré počas tohto obdobia formovali vývoj v slovenskom finančnom sektore. Dopad finančnej krízy ku koncu roku 2008 na domáci finančný sektor bol v porovnaní s inými rozvinutými krajinami relatívne mierny. Najmä v prípade bankového sektora boli dôvodom len miernejšieho dopadu pomerne silná previazanosť na domácu ekonomiku a zanedbateľný podiel aktivít voči zahraničiu. Finančná kríza sa však výraznejšie prejavila najmä v sektore kolektívneho investovania a dôchodkového sporenia. Z pohľadu klientov bolo v prvom rade zníženie výnosnosti produktov, ktoré investovali prostriedky na globálnych akciových a čiastočne aj dlhopisových, príp. iných trhoch. Inštitúcií finančného sektora sa finančná kríza dotkla znížením objemu aktív v niektorých segmentoch a poklesom ziskovosti. Budem sa venovať aj priebehu prvého polroka roku 2009 vzhľadom na to, že jednak samotný obsah správy je uvedený v tej správe a jednak ten vývoj je dynamický. Takže by som si dovolil popísať aj relatívne aktuálnu situáciu. Prvý polrok roku 2009 priniesol výraznejší dopad globálnej krízy aj na bankový sektor. Postupné prenesenie finančnej krízy do reálnej ekonomiky sa negatívne dotklo podnikového sektora aj domácností. Kríza sa negatívne dotkla trhu úverov. Kým úvery v domácnostiach zaznamenali pokles tempa rastu, rast bol 5,6 % za prvý polrok 2009, úvery podnikom v prvom polroku 2009 mierne poklesli o mínus 0,6 % za prvý polrok 2009. Vzhľadom na rozhodujúcu prepojenosť slovenského bankového sektora na domácu ekonomiku predstavuje vážnejšiu hrozbu pre finančnú stabilitu hospodárska kríza. Tá sa ku koncu roku 2008 prejavila najmä v podobe poklesu zahraničného dopytu v eurozóne, obmedzenia produkcie v priemysle a poklesu ziskovosti. Zhoršená finančná pozícia podnikového sektora a najmä negatívne vyhliadky do budúcnosti sa pomerne rýchlo prejavili na trhu úverov. Banky sprísňovali štandardy na úvery, pričom podstatná sa stala priama návratnosť peňažných tokov. Zároveň poklesol aj dopyt po úveroch, najmä dlhodobých zo strany podnikov. Napriek negatívnemu vývoju v sektore podnikov na konci roka 2008 banky nezaznamenali výraznejší rast objemu zlyhaných úverov, 26 % medziročne k 31. 12. 2008. Dôvodom bola relatívne dobrá finančná pozícia podnikového sektora vytvorená v posledných rokoch. Od začiatku roku 2009 však zaznamenávame výraznejší rast kreditného rizika podnikového sektora. Zhoršená ekonomická situácia, ktorá sa prejavila najmä na poklese produkcie znížením tržieb a ziskovosti, obmedzila schopnosť podnikov splácať úvery bankám. V sektore domácností sa situácia mierne odlišovala. Vybrané ukazovatele za sektor domácností zaznamenali zhoršenie, ale nie v takej výraznej miere ako pri podnikoch. Na trhu úverov domácnostiam bolo zaznamenané nižšie tempo rastu, 26 % medziročne k 31. 12. 2008, najmä kvôli poklesu dopytu, čo súviselo s očakávaním pokračovania poklesu cien nehnuteľností a zhoršením ekonomického sentimentu obyvateľstva v súvislosti s ich budúcou ekonomickou situáciou. V súvislosti s prijímaním spoločnej meny euro banky zaznamenali výrazný nárast primárnych zdrojov od klientov, 15 % medziročne k 31. 12., t. j. nárast o 5,027 mld. eur. Vklady klientov tak vysoko prekračovali úvery poskytnuté klientom. Najmä v čase finančnej krízy ide o pozitívny jav, pretože banky ešte viac znížili závislosť od získavania zdrojov na finančných trhoch. Bankový sektor dokázal v roku 2008 generovať pomerne vysoký objem zisku, 0,55 mld. eur. Viaceré banky medziročne výrazne zvýšili svoju ziskovosť. Bankový sektor vykazoval na konci roka 2008 relatívne dobrú kapitálovú pozíciu, 11,1 %. Väčšina bánk v roku 2008 navyšovala svoje vlastné zdroje, hlavne z dôvodu ponechania nerozdeleného zisku z minulých rokov vo svojom kapitáli. Kvalita vlastných zdrojov bola naďalej vysoká, keď prevažovala zložka základného kapitálu. Prvý polrok 2009 bol pre banky z pohľadu dosiahnutého zisku pomerne nepriaznivý. Ziskovosť k júnu 2009 medziročne poklesla o takmer 50 %, t. j. mínus 167 mil. eur k 30. 6. 2009. Pozitívne možno hodnotiť pokračovanie trendu posilňovania kapitálovej pozície bankového sektora. Významným zdrojom kapitálu sa stal predovšetkým zisk vytvorený v roku 2008. Finančná kríza sa v roku 2008 začala prejavovať aj v sektore poisťovní. Celkový zisk poisťovní sa oproti predchádzajúcemu roku znížil takmer o polovicu, t. j. mínus 76,7 mil. eur, medziročne k 31. 12. 2008, najmä v dôsledku nižšej výnosnosti finančných aktív, nižšieho technického výsledku neživotného poistenia a odkupov pri zmluvách životného poistenia. Pokračoval trend vyššieho rastu životného poistenia v porovnaní s neživotným, v dôsledku čoho sa v roku 2008 prvýkrát zmenil pomer technického poistného v prospech životného poistenia. Mierne stúpla škodovosť v neživotnom poistení. V umiestnení technických rezerv nenastali podstatné zmeny a naďalej sú umiestnené v nízko rizikových aktívach. V sektore kolektívneho investovania sa finančná kríza prejavila jednak vo forme hromadných redemácií (čisté predaje mínus 813 mil. eur za rok 2008) z dôvodu neistoty ohľadom ďalšieho vývoja investícií. V menšej miere sa tu odrazil pokles hodnoty niektorých druhov aktív. Medziročná výkonnosť podielových fondov klesla naprieč celým spektrom kategórií fondov. Jedine podielové fondy peňažného trhu dokázali v priemere zabezpečiť pre podielnikov kladný výnos, 1,07 % medziročne k 31. 12. 2008. Globálna finančná kríza ovplyvnila aj dôchodkový sektor finančného trhu. Poklesom cien niektorých druhov aktív fondov sa následne znížili aj výnosy týchto fondov v rozpätí od mínus 11, 1 % do 4,0 % medziročne k 31. 12. 2008. Tým dosiahla ročná výnosovosť v 2. dôchodkovom pilieri kladné čísla len v prípade konzervatívnych fondov, 2,8 % medziročne k 31. 12. 2008. Kríza na finančných trhoch okrem výkonnosti ovplyvnila v roku 2008 aj štruktúru portfólia a fondov 2. a 3. dôchodkového piliera, keď výraznú prevahu mali dlhopisové typy investícií, a to najmä štátne dlhopisy. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, ďakujem za pozornosť.