Fico, Robert, predseda vlády SR (2014-06-05):
Ďakujem za otázku. Vážený pán poslanec, pán predseda, panie poslankyne, páni poslanci, vzhľadom na podobnosť znenia a zamerania položených otázok pod č. 1 a 2, si dovolím odpovedať súčasne na obidve otázky. Dovoľte mi na úvod k odpovedi na tieto otázky podotknúť a zároveň pripomenúť pár významných a dôležitých momentov, ktoré sú v kontexte s vývojom verejných financií Slovenska kľúčové. Na začiatok by som zdôraznil, že dosiahnutý úspech zníženia deficitu verejných financií na úroveň 2,77 % z vytvoreného hrubého domáceho produktu je veľkým úspechom nielen slovenskej vlády, ale aj naším spoločným úspechom a podieľali sme sa na ňom všetci. Vynikajúci výsledok, ktorý sme dosiahli v tejto oblasti, je skutočne veľmi dobrou vizitkou reprezentujúcou nás a celé Slovensko smerom navonok. Dosiahnuté zníženie deficitu verejných financií je zároveň odrazom toho, ako sa nám podarilo zásadne zlepšiť samotné hospodárenie verejného sektoru. Úspechom je nielen fakt, že sme stabilizovali vývoj verejných financií z hľadiska veľmi náročného roku 2013, ale aj skutočnosť, že sa vytvorili vhodné predpoklady a dobré podmienky, aby tomu tak bolo aj v budúcnosti. Povedané slovami národohospodára, zabezpečili sme nielen lepšie fungovanie ekonomiky štátu, ale dosiahli sme to udržateľným spôsobom, čo je z pohľadu budúceho ekonomického vývoja kľúčové a dôležité. Určite mi dáte za pravdu, že docieliť takýto pozitívny výsledok za existujúceho nepriaznivého stavu vonkajšieho prostredia, ktorý expandoval a vyvrcholil v roku 2013, nebolo vôbec ľahké. Nemusím vám obzvlášť pripomínať, že rok 2013 bol veľmi náročný a ťažký nielen pre ekonomiku Slovenska, ale aj pre celú európsku ekonomiku. Zvýrazňuje to napokon aj skutočnosť, že od roku 2000 bol druhým najhorším rokom v eurozóne, ako aj v Európskej únii. Predstavoval zložité obdobie, ktoré bolo poznamenané nielen hospodárskou recesiou eurozóny, ale hospodárskymi ťažkosťami a problémami celej Únie. Keďže Slovensko je veľmi otvorená a na export odkázaná ekonomika, tento nepriaznivý vývoj nás značne ovplyvnil, čo nakoniec vyústilo poklesom rastu hrubého domáceho produktu skoro o polovicu na úroveň okolo jedného percenta. Avšak je potrebné podotknúť, že to bol rozhodne lepší výsledok ako hospodárska stagnácia, či nebodaj hospodársky pokles ako u mnohých členských štátov Európskej únie. Aj preto sme museli v roku 2013 v rámci procesu konsolidácie verejných financií realizovať viacero bolestivých hospodársko-politických opatrení, ktoré tvorili úsporný balík v celkovej hodnote 1,5 mld. eur. Konsolidačné úsilie tak v minulom roku súhrnne predstavovalo objem až vo výške 1,9 % z hrubého domáceho produktu a bolo jedno z najvyšších od vstupu Slovenska do Európskej únie. Opätovne chcem teda poďakovať všetkým, ktorí sa na úspechu Slovenska podieľali, či už ide o reprezentantov samospráv, podnikateľov alebo občanov, na ktorých pleciach bola najväčšia ťarcha celého tohto úsilia. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, v súvislosti s dosiahnutým výsledkom deficitu vo verejných financiách za rok 2013 by som chcel tiež pripomenúť ešte jednu významnú skutočnosť. Podľa vyjadrenia Európskej komisie, v jej poslednej prognóze sa pre celkový vývoj ekonomiky Slovenska potvrdil priaznivý trend, na základe ktorého sa predpokladá, že nielen v roku 2014, ale aj v roku 2015 bude deficit rozpočtu verejných financií nižší ako 3 % z hrubého domáceho produktu. Pre Slovensko je potešujúcou skutočnosťou, že v podobnom pozitívne ladenom duchu sa k budúcemu vývoju ekonomiky Slovenska pred časom vyjadril Medzinárodný menový fond aj OECD. Nechcem veľmi detailne rozoberať ďalšie čísla a zaťažovať vás všetkými verejne dostupnými a publikovanými štatistikami, ktoré pozitívne a optimisticky popisujú vývoj slovenskej ekonomiky. O makroekonomických údajoch, ktoré charakterizujú stav a prezentujú výsledky štátu, vo všeobecnosti platí, že sú zároveň aj určitým obrazom úspešnosti či neúspešnosti realizovanej hospodárskej politiky vlády. Preto nemôžem nespomenúť, že práve hospodársko-politické opatrenia našej vlády, ktoré sme prijímali a realizovali v zmysle jej programového vyhlásenia, priniesli viditeľné kladné výsledky a pozitívne ovplyvnili aj vývoj deficitu verejných financií. Asi vám ani nemusím veľmi pripomínať, že verejný sektor patrí tradične medzi relevantné súčasti každej ekonomiky. Dosiahnuté zníženie deficitu verejných financií Slovenska má veľmi významný a pozitívny impulz či vplyv na našu ekonomiku, a to hneď vo viacerých oblastiach, respektíve vzťahoch. Medzi prvé pozitíva chcem uviesť najaktuálnejšiu správu z pondelka tohto týždňa ohľadom návrhu Európskej komisie na vyradenie Slovenska z procedúry nadmerného deficitu. Vyradenie z procedúry predstavuje pre Slovensko skutočnosť, že nebudeme musieť platiť sankciu vo výške 0,2 % z hrubého domáceho produktu, čo by pre nás v opačnom prípade reálne znamenalo ďalšie náklady štátu vo výške 150 mil. eur. Ďalšie zotrvanie v tomto režime by mohlo, samozrejme, znamenať zvýšenie výdavkov štátu na jeho dlhovú službu. Uvedené zníženie deficitu našich verejných financií má preto významnú odozvu aj vo vzťahu k finančným a kapitálovým trhom. Pozitívny efekt smerom k ekonomike azda najlepšie demonštruje skutočnosť, že Slovenská republika sa za posledné obdobie môže tešiť z rekordne nízkych a výhodných úrokov na prefinancovanie vlastného dlhu. Podarilo sa nám dosiahnuť historicky najlepšie parametre z hľadiska úrokových nákladov pri emisiách našich štátnych dlhopisov, čím zároveň dosiahneme značné úspory a ušetríme štátu stovky miliónov eur. Z pohľadu kondície verejných financií sme pre trhy jednoznačne dôveryhodnou ekonomikou. Samozrejme, keby sa nám nepodarilo vystúpiť z procedúry nadmerného deficitu, naša kredibilita by bola výrazne ohrozená. Zníženie deficitu verejných financií vysiela pozitívny signál aj smerom k domácemu podnikateľskému sektoru, čo sa prirodzene musí odzrkadliť na vyššej dôvere k hospodáreniu vlády. Pre biznis sektor je konkrétnym posolstvom, že je tu jasná snaha urobiť všetko pre zlepšenie podnikateľských a investičných podmienok. Výsledky hospodárskej politiky zreteľne naznačujú, že opatrenia, ktoré doteraz vláda zrealizovala, sú s podnikaním komfortné, a že aj napriek určitým obavám z možného negatívneho vplyvu konsolidácie verejných financií na ekonomiku nedochádzalo k problémom, ktoré by podkopávali hospodársky rast alebo by konkurenčne znevýhodnili našich podnikateľov na domácom, respektíve spoločnom trhu Únie. V nadväznosti na uvedené pozitívne momenty mi dovoľte uviesť ešte jednu myšlienku a pár čísiel. To, že Slovensko v súčasnosti nabehlo na pozitívnu trajektóriu ekonomického vývoja, dokumentujú aj najnovšie štatistické údaje za prvý kvartál v roku 2014. Hovoria jasnou rečou a zároveň potvrdzujú pozitíva prednesené z mojej strany. Všetky čísla o vývoji našej ekonomiky za prvý štvrťrok dokumentujú skutočnosť, že sme bezpochyby naozaj v lepších časoch. Medziročne sa dynamika hrubého domáceho produktu zrýchlila z 1,5 % vo štvrtom štvrťroku 2013 na 2,4 % v prvom štvrťroku 2014. Aj keď export prispel k medzikvartálnemu hospodárskemu rastu takmer 3 %, rast slovenskej ekonomiky v prvom štvrťroku nebol založený len na exporte, čo je pre nás mimoriadne potešujúce. Po vyše piatich rokoch odkladania spotreby a občasného váhavého zvýšenia spotrebných výdavkov došlo k obratu a domácnosti konečne viditeľne zvýšili svoju spotrebu a prispeli tak k rastu ekonomiky o 0,5 percenta. Spotreba domácností nadobudla zreteľnejšie rysy oživenia najmä vďaka nízko inflačnému prostrediu a zvýšeniu príjmov zo zamestnania. Zamestnanosť v prvom štvrťroku vzrástla o 0,3 % a miera nezamestnanosti klesla na 13,85 % podľa štatistického, samozrejme, úradu, pretože meriame nezamestnanosť aj iným, presnejším spôsobom cez Ústredie práce. Rast miezd zrýchlil na 4,1 % medziročne, čo predstavuje medzikvartálny nárast o 2,9 percenta. Zrýchlenú dynamiku miezd potvrdila väčšina nosných odvetví slovenskej ekonomiky. Vývoj ekonomiky v prvom štvrťroku tak vytvára solídne predpoklady pre zrýchlený rast miezd v roku 2014 oproti minulému roku. Pozitívnym vývojovým trendom slovenskej ekonomiky je aj to, že hospodársky rast, ktorý zrýchlil na 2,2 % v tomto roku, má v budúcom roku dosiahnuť 3,1 percenta. Zvýšenie tempa rastu slovenskej ekonomiky vytvára potrebný priestor na zvýšenie zamestnanosti. Disponibilné príjmy našich domácností v tomto aj v budúcom roku budú taktiež rásť. Vážené panie poslankyne, páni poslanci, na záver vás chcem ubezpečiť, že vláda bude aj naďalej pokračovať v doteraz nastolenom hospodársko-politickom kurze. Rovnako chcem tiež zdôrazniť, že budeme musieť vyriešiť ešte množstvo náročných úloh, ktoré priamo súvisia s postupným utlmením a ukončením procesu konsolidácie verejných financií. Vo väzbe na budúci vývoj verejných financií si treba uvedomiť, aký je reálny stav a aké sú ďalšie možnosť rozvoja ekonomiky v rámci verejného sektora. Z uvedeného dôvodu bude kľúčové postupne dosiahnuť ďalšie znižovanie deficitu verejných financií, čo si však bude vyžadovať zvýšenie efektívneho a účelného vynakladania finančných prostriedkov štátu. Dámy a páni, dovoľte mi teraz krátko osobné posolstvo k týmto údajom, ktoré ste odo mňa obdržali. Sme taká zvláštna krajina, ktorá sa dokáže sebabičovať, a to aj vtedy, keď máme výsledky, s ktorými sa môžme radovať a potešiť. Áno, nikto z nás tu nie je odtrhnutý od reality. Ak vidím priemerný zárobok v národnom hospodárstve, tak si uvedomujem, že ho nemá každý občan Slovenska. A viem veľmi dobre, že najtradičnejšou a najčastejšie vyskytujúcou sa mzdou na Slovensku je plat od 500 do 680 eur. Vieme, že ľuďom sa nežije až tak dobre, ako by sme možno predpokladali. Ale sme na trajektórii rastu. Sú tu výsledky, ktoré hovoria, že môžme zlepšiť život ľuďom. Robíme opatrenia v oblasti cenovej politiky. Verím, že sa nám podarí nielen zastabilizovať ceny plynu po tom, čo sme aj kúpili matku, ale i výrazným spôsobom tieto ceny príjmov a ďalších energií znižovať. Ak nie sme schopní vytvoriť väčší tlak na rast miezd, musíme chrániť slovenskú verejnosť predovšetkým v cenovej oblasti. Aj tu vám chcem prisľúbiť, že sme pripravení pristúpiť k razantnému zvýšeniu minimálnej mzdy, ktorá bude mať pozitívny efekt a v žiadnom prípade nebude spôsobovať to, čo niekedy hovoria na Slovensku podnikatelia. Mrzí ma, keď som dnes videl alebo včera v novinách jeden titulok v novinách, kde bola fotografia nemeckej spolkovej kancelárky a na tomto titulku bolo napísané po slovensky: „Ďakujeme, pani Merkelová“. Ja s tým nesúhlasím. Áno, je pravda, že Slovensko je odkázané na trhy a je odkázané na priame väzby na nemeckú a francúzsku ekonomiku. Ale prvýkrát hospodársky rast na Slovensku ťahali investície, okrem iného, a domáca spotreba. Buďme trošku hrdí na veci, ktoré dosahujeme. Všímajte si, keď je zle, tak je titulok „Vláda SMER-u zlyháva. Vláda SMER-u všetko ničí. Stúpa nezamestnanosť, klesá hospodársky rast“. Ak je dobre, tak zodpovedá za to Merkelová, svet, trhy alebo ktokoľvek iný. (Potlesk.) Buďme hrdí, buďme hrdí na výsledky, ktoré dosahujeme, pretože ak takto ďalej budeme pokračovať, tak verím, že rok 2015 bude naozaj pre Slovensko maximálne úspešný. Ďakujem pekne aj za vašu podporu. (Potlesk.)