J. Brocka, poslanec: (2001-11-06):
Opatrenie, ktorým chceme podporiť najmä mobilitu pracovnej sily, je obsahom tlače 1039. Navrhujeme uhrádzať cestovné náklady až do výšky 1500 korún mesačne tomu dlhodobo nezamestnanému uchádzačovi alebo absolventovi, ktorý je v evidencii úradov práce viac ako 6 mesiacov, ak si nájde zamestnanie mimo miesta svojho bydliska. Vychádzame z praxe, zo skúseností, že práve vysoké cestovné náklady sú prekážkou prijatia do zamestnania, najmä do nižšie plateného zamestnania. Použijem ako pomôcku aj známy článok teda alebo príklad z tlače, keď strojárska firma v okrese s najvyššou mierou nezamestnanosti v Tisovci ponúkla zamestnanie 30 ľuďom z Rimavskej Soboty. V okrese s najvyššou nezamestnanosťou záujem o prácu prejavili 3 ľudia, lebo z Rimavskej Soboty do Tisovca je 38 kilometrov a nezamestnaní odmietli za prácou dochádzať. To, samozrejme, nie je jediný príklad, mnohí, ktorí dnes pracujú  za minimálnu mzdu a dochádzajú za prácou mimo miesta svojho bydliska, považujú práve vysoké cestovné náklady za prekážku aj pre tých, ktorým úrady práce ponúkajú voľné pracovné miesto. Keďže ide o opatrenie určené najmä tej najviac ohrozenej skupine, a to sú dlhodobo nezamestnaní, toto opatrenie nie je ani v rozpore s právom Európskej únie. Naopak, podpora zamestnanosti a opätovné začlenenie osôb vylúčených z trhu práce je súčasťou jej sociálnej politiky. A spoločné európske opatrenia rešpektujú rozdielnosť foriem národných praktík. Stanovisko Národného úradu práce v zásade podporuje myšlienku vhodnej motivácie nezamestnaných hľadať si zamestnanie aj mimo miesta svojho bydliska, no má isté výhrady alebo myslí si, že by sa mohlo motivovať prijímať zamestnanie aj mimo miesta svojho bydliska aj inou formou. Zo sociálnych partnerov Konfederácia odborových zväzov súhlasí s pripomienkami, odporúča ich schváliť. Asociácia zamestnávateľských zväzov ho odporúča neprijať, ale to odôvodnenie  stojí za to si vypočuť. Ja by som navrhol, že tá veta, ktorou tento sociálny partner odporúča neprijať tento poslanecký návrh, stojí za Nobelovu cenu. Citujem: „Pokiaľ sa má zabezpečiť seriózne riešenie nezamestnanosti, tak je to možné rozvojom ekonomiky, na čo je nutné vytvoriť dlhodobé stabilné prorozvojové podmienky.“ No ďakujem za takéto zhodnotenie môjho alebo nášho poslaneckého návrhu. Vláda takisto dala negatívne stanovisko, ale ja predpokladám, že vyplynulo z absolútne zavádzajúceho ekonomického dopadu z prijatia tejto novely na štátny rozpočet. Podľa vládnych úradníkov by mal dopad na rozpočet 1,235 mld. korún. Ja veľmi zjednodušene a možno v rovnakom štýle, ako tí vládni úradníci, ukážem, že, naopak, prijatie týchto poslaneckých návrhov bude mať jednoznačne pozitívny dopad na štátny rozpočet. Tak takto rátali vládni úradníci dopad z prijatia tohto zákona, že ak by toto opatrenie využilo 90 % z 54 000 absolventov, tak by to malo  dopad na rozpočet vo výške 874 mil., a teraz podľa poslednej štatistiky Národného úradu práce je všetkých absolventov evidovaných na Slovensku 31 000, ale tí, ktorí sú dlhšie ako 6 mesiacov evidovaní, je len 6000, ale oni rátajú dopad pre 54 000 evidovaných absolventov, teda 90 % z tejto sumy, ďalej, že ak by túto možnosť vy užilo 20 000 dlhodobo nezamestnaných a každý by mal preplatených 1 500 korún mesačne, čo je 18 000 korún ročne, tak by to malo dopad vo výške ďalších 360 mil. korún. A pritom podľa štatistiky Národného úradu práce je všetkých voľných pracovných miest 11 500. Čiže je 11 500 voľných pracovných miest a vládni úradníci pred-pokladajú, že túto možnosť využije 20 000 dlhodobo nezamestnaných a 90 % z 54 000 absolventov. No to sú ich odhady a, samozrejme, potom s katastrofálnym dopadom. Ja teraz skúsim teda modelovať ten ekonomicky skutočný dopad. Ak by tú možnosť využilo tých 6 000 absolventov, ktorí sú dlhšie v evidencii úradov práce ako 6 mesiacov, ktorí teda môžu využiť túto možnosť, tak je to 6 000 absolventov krát 18 000 korún ročný dopad, čiže ten dopad nebude potom 874 mil., ale ten dopad bude 4-krát nižší. Teraz tí, ktorí sa zamestnajú použitím tohto nástroja, tak sú to dlhodobo nezamestnaní, ktorí sú z 80 % odkázaní na poberanie sociálnych dávok. A tieto sociálne dávky môžu dosiahnuť až úroveň životného minima, to znamená takmer 3 500 korún mesačne. To znamená, pri každom jednom dlhodobo nezamestnanom, ktorý sa zamestná, štát tak ušetrí maximálne 3 500 korún na jednom, ale odhadujem v priemere, že to bude 2 000 korún mesačne na každom jednom, ktorý sa takto zamestnal. Úspora z poistných odvodov, to znamená, štát prestane platiť za týchto dovtedy nezamestnaných poistné odvody, ktoré sú dnes v priemere 500 korún mesačne, predstavuje ďalších 70 mil. korún, samozrejme, nehovoriac o tom, že títo zamestnaní budú platiť sami za seba poistné odvody a budú platiť štátu daň z príjmov. Čiže jednoznačne pozitívny dopad zo štátneho rozpočtu je z prijatia tohto návrhu, ak by sa všetci zamestnali na voľné pracovné miesta. Ak by sa zamestnali tí absolventi, ktorí prichádzajú do úvahy, tak by bola úspora na strane štátneho rozpočtu takmer 350 mil. korún, čiže nie 1,2 mld. výpadok zo štátneho rozpočtu, ale 350 mil. prínos. Opatrenia, ktoré sú v návrhu v tlači 1040. V tom predchádzajúcom sme navrhovali opatrenia, ktoré motivujú nezamestnaných, aby boli ochotní prijať zamestnanie mimo miesta svojho bydliska. Opatreniami v tejto tlači motivujeme zamestnávateľov, aby vytvárali nové pracovné miesta nad rámec tých 11 500 miest, ktoré sú teraz voľné, a to najmä poskytnutím príspevku zamestnávateľovi na úhradu mzdy a poistných odvodov až do výšky 1,8-násobku životného minima pri zamestnaní absolventa, ktorý je v evidencii viac ako 6 mesiacov, ďalej, odpustením poistných odvodov zamestnávateľovi po dobu 5 mesiacov, ak zamestná dlhodobo nezamestnaného. Prvé z týchto dvoch opatrení je zamerané na absolventov, ktorí sa pohybujú v začarovanom kruhu. Bez praxe nemôžu získať zamestnanie a bez zamestnania nemôžu získať prax. Kvantifikácia z tohto prvého opatrenia je pri predpoklade, že by to bolo 8 000 korún, aj mzda, aj poistné odvody, keďže ide o zamestnanie na 3 mesiace, tak krát 3 mesiace a pre počet tých, pre ktorých prichádza toto opatrenie použiť, 6 000 je dopad 140 mil. korún, ale úspora na sociálnych dávkach 60 mil., na poistných odvodoch 9 mil., čiže v konečnom dôsledku dosah na štátny rozpočet 70 mil., ale v rozpočte Národného úradu práce na vytváranie pracovných miest je 500 mil. Kvantifikácia dosahu z odpustenia poistných odvodov na 5 mesiacov. Ak by túto možnosť využilo 1 %, to znamená asi 25 000 nezamestnaných, tak úspora štátneho rozpočtu na poistnom predstavuje takmer 144 mil. korún a na sociálnych dávkach, ak by som predpokladal, že v priemere sú poberateľmi sociálnej dávky vo výške 2 000 korún, je to 600 mil. korún, čiže 0,75 mld. korún úspora na strane štátneho rozpočtu. A poisťovne dostanú o 40 korún ešte pri starej minimálnej mzde viac na každého jedného zamestnanca, ktorý bude platiť. Aj keby platil len z minimálnej mzdy, tak je to vždy viac, ako teraz platí štát za týchto nezamestnaných z redukovaného základu. Čiže záver. Ide o jednoznačný prínos pre štátny rozpočet, pre nezamestnaných a, samozrejme, pre zamestnávateľa. To znamená, že zamestnávateľ bez zvýšenia nákladov môže vytvoriť nové pracovné miesta. Prosím o podporu týchto poslaneckých návrhov, lebo si myslím, že sú s tými pozmeňujúcimi návrhmi celkom dobré návrhy zákonov. Ďakujem za vašu pozornosť.