Ľ. Mušková, poslankyňa: (2007-05-17):
Vážený pán minister, v posledných týždňoch sa v súvislosti s narastajúcim výskytom komplikácií po očkovaní novorodencov proti TBC začalo o tejto téme diskutovať aj verejne v médiách. Denník SME 9. 4. 2007, televízia Markíza 10. 4. 2007 a televízia JOJ 25. 4. 2007 priniesli príspevky, v ktorých sa otvorene hovorí o zvýšenom výskyte komplikácií u novorodencov po aplikácii BCG vakcíny od roku 2004. Odvtedy sa na Slovensku aplikuje výlučne táto jediná očkovacia látka. Slovenskí odborníci vystupujú s názorom, že je potrebné prijať opatrenia, ktoré by výskyt nežiaducich účinkov po očkovaní zredukovali. Preto vás žiadam, aby ministerstvo zdravotníctva v záujme zlepšenia zdravotného stavu detí prehodnotilo formu očkovania detí proti TBC, teda, aby sa upustilo od očkovania novonarodených detí BCG vakcínou na 4. deň života, ktoré má početné vedľajšie účinky, napríklad v podobe hnisavých ložísk, opuchov a zápalov lymfatických uzlín. V tejto súvislosti dávam do pozornosti skúsenosti a praktické kroky z niektorých iných štátov Európskej únie. V Česku už pred 5 rokmi podal výbor Českej pneumologickej a ftizeologickej spoločnosti návrh na posun tohto očkovania na 7. až 12. mesiac veku dieťaťa. V súčasnosti časť detí očkujú už v takomto posunutom termíne s cieľom porovnania negatívnych reakcií na vakcínu pri oboch očkovacích kalendároch. Českí pediatri z Kliniky pediatrie PVZ a Prvej lekárskej fakulty Univerzity Karlovej Praha pľúcneho oddelenia Riečany a Kutnej hory, kalmetizačného oddelenia Praha, SUK Praha v materiáli Problematika vakcinácie v Čechách uvádzajú, že najväčší  výskyt komplikácií je u detí očkovaných hneď po pôrode, teda na ten 4. deň, kým detí očkované medzi 7. až 12. mesiacom majú BCG komplikácie v minimálnom počte. Ďalej v Nemecku vydala STIKO, čo je Stála komisia Robert Koch inštitútu, vyhlásenie, citujem: „Vzhľadom na epidemiologickú situáciu v Nemecku neurčitých dôkazov účinku predloženej účinnosti BCG očkovania a nezriedkavých závažných neželaných účinkov liečiva očkovacej látky BCG nemôže STIKO naďalej zastávať odporúčanie tohto očkovania.“ V materiáli uvádzam aj citované materiály. Na základe tohto vyhlásenia bolo v roku 1998 v Nemecku očkovanie proti TBC vyškrtnuté zo zoznamu odporúčaných očkovaní. Vyhlásenie STIKO bolo oneskorenou reakciou na už roky známe výsledky veľkoplošného pokusu Svetovej zdravotníckej organizácie s týmto očkovaním, ktoré prof. MUDr. Brehmer zhodnotil nasledovne, mám tu aj presný materiál, z ktorého by som mohla citovať, ale nejdem zdržiavať, iba toľko: pán doktor hovorí, že v Nemecku používaná očkovacia látka – a práve tá je používaná aj na Slovensku – sa vo veľkej placebo formou kontrolovaných štúdií ukázala ako neúčinná. Po tretie vo Švédsku je očkovanie BCG vakcínami od roku 1985 doslova zakázané. Pritom štúdia, ako som hovorila, ktorá dokazuje neúčinnosť BCG vakcíny, teda na neúčinnosť vakcíny a riziká spojené s očkovaním, je spojená s množstvom problémov, nebudem citovať všetky, ktoré pánu ministrovi posielam, ale aspoň budem citovať z publikácie Galiny Petrovny Červonskej prof. virologičky s mnohoročnou praxou, členky komisie pre (Jutiku) pri Štátnej dume Ruskej federácie, ktorá vo svojej knihe Očkovanie, mýty a skutočnosť upozorňuje na nebezpečenstvo včasnej aplikácie BCG vakcíny. Hovorí: „Rizikom vzniku zápalov uzlín je vek v momente imunizácie menej ako 1 mesiac. Výskyt zápalov uzlín je medzi takýmito deťmi dvakrát vyšší, než medzi deťmi staršími než 3 roky.“ Hovorí, že „udivujúci nerozum, my pokračujeme vo vakcinácii na 3. až 5. deň po narodení“, na Slovensku detto, na 4 deň. Ďalej, necitujem teda všetko, aby som vás nezaťažovala, ale povedala by som už len toľko, že aj samotná príbalová informácia k BCG vakcíne píše o mnohých možných vedľajších účinkoch, medzi inými o zápale uzlín, či o infekcii baktériami vo vakcíne. Napokon by som položila otázku: Naši pediatri o tomto nevedia? A najmä naši imunológovia?  Je zaražajúce, že – nebudem tu menovať –, ale známy imunológ v televízii JOJ 25. 4. poprel, čo sa pripúšťa práve v tomto príbalovom letáku samotným výrobcom tejto vakcíny, že zápal lymfatických uzlín môže spôsobiť samotná vakcína a vinu v tomto prípade dal personálu, ktorý očkuje. Takéto zahmlievanie a skresľovanie skutočností z najvyšších miest pediatrie vedie k súčasnému stavu na Slovensku, teda k absolútnej neinformovanosti. Rodičia nevedia o možných vedľajších účinkoch, pediatri túto otázku tiež podceňujú, prípady sa neevidujú, nezapisujú do zdravotnej dokumentácie a nehlásia na kompetentné úrady. Z toho spätne vyplýva absolútne skreslená štatistika a s ňou súvisiace podcenenie rizík plynúcich z očkovania. A tak naďalej väzíme v bludnom kruhu dezinformácie so smutnými následkami pre zdravotný stav, ako som tu už uvádzala, práve pri tejto vakcíne pre naše deti. K takýmto dezinformáciám patrí aj neustále zdôrazňovanie údajne hodnovernosti štatistík, pritom najkompetentnejší v tejto oblasti tvrdia čosi iné. V materiáli Liekové riziko 23/24 publikujú autorky Lančová, Palová a Maťašová zo Štátneho fakultného zdravotného ústavu Slovenskej republiky štúdiu, kde hovoria, že postvakcinačné reakcie hlásené v roku 2002 v Slovenskej republike bolo zo zdravotných záznamov očkovaní zistených 181 takýchto reakcií, pričom  hlásených na toto zariadenie bolo iba 6 prípadov. Z uvedeného vyplýva, že hlásenie závažných postvakcinačných reakcií je naďalej nedostatočné. To konštatujú autorky. Za pozornosť stojí tiež fakt, že zo 181 postvakcinačných reakcií bolo práve 125 reakcií na spomínanú TBC vakcínu. Vážený pán minister, moja interpelácia smeruje k tomu, aby ministerstvo zdravotníctva prehodnotilo očkovanie novorodencov proti TBC. Minimálne by bol žiaduci posun očkovania o 7 až 12 mesiacov, ako to robia v Česku, avšak vzhľadom k známym faktom by mala byť nastolená aj otázka, či by sme nemali nasledovať príklad Nemecka alebo Švédska, teda úplne upustiť od očkovania proti TBC a už zvlášť by som sa spýtala, prečo je povolená u nás jediná vakcína, ktorá spôsobuje práve takéto závažné problémy detí. Ďakujem za pozornosť.