I. Mikloš, podpredseda vlády a minister financií SR: (2005-12-07):
Na tomto mieste by som sa chcel poďakovať všetkým poslancom za veľmi konštruktívnu diskusiu o návrhu rozpočtu, ktorá prebiehala v uplynulých týždňoch na pôde výborov Národnej rady. Spoločná správa obsahuje viacero pozmeňujúcich návrhov, ktoré však neohrozujú naplnenie cieľov hospodárskej politiky vlády. Chcem oceniť predovšetkým tú skutočnosť, že nikto z poslancov pri diskusii vo výboroch v Národnej rade nespochybnil dôležitosť znižovania deficitu a všetky návrhy na zvýšenie výdavkov boli sprevádzané zároveň aj protinávrhmi v oblasti zvýšenia príjmov alebo s úsporami v inej oblasti. Predložený rozpočet je postavený na makroekonomických predpokladoch, ktoré potvrdzujú zdravý vývoj slovenskej ekonomiky. Vláda predpokladá v najbližších troch rokoch rast hospodárstva na úrovni v priemere 5,7 percenta ročne. Čiže jeden z najvyšších ekonomických rastov v Európskej dvadsaťpäťke aj medzi krajinami OECD. Predpokladáme pokles priemernej ročnej inflácie v rokoch 2007 až 2008 na úroveň 2 percent a rast zamestnanosti každoročne až o takmer 1 percento. Dynamický rast slovenského hospodárstva sa bude prejavovať aj v zlepšovaní životnej úrovne obyvateľov. Ročný rast priemernej reálnej mzdy bude okolo 4 percent, rásť bude aj priemerný starobný dôchodok. V roku 2006 ešte vyššou sumou ako 4 percentá reálneho rastu a spotreba domácností sa bude naďalej zvyšovať taktiež relatívne vysokým tempom okolo 4,5 percenta ročne a viac. Daňové a odvodové zaťaženie bude ďalej klesať, poklesne za štvorročné obdobie mandátu tejto vlády z 32,5 percenta hrubého domáceho produktu na 29,2 percenta HDP. V nominálnom vyjadrení to znamená približne 50 miliárd korún. Inými slovami povedané, ak by k tomu zníženiu nedošlo, ak by daňové a odvodové zaťaženie aj v roku 2006 ostalo na úrovni 32,5 percenta, ako bolo v roku 2002, mali by sme navyše k dispozícii 50 miliárd korún, ktoré sú dnes spotrebúvané nie verejným sektorom, ale súkromným sektorom. Daňové a odvodové zaťaženie Slovenska je tak medzi tromi najnižšími daňovými zaťaženiami v Európskej únii. Návrh rozpočtu naďalej znižuje aj mieru prerozdeľovania prostredníctvom verejných financií. Podiel verejných výdavkov na hrubom domácom produkte poklesne medzi rokmi 2002 a 2006 z úrovne 44 percent na 39,5 percenta hrubého domáceho produktu, a to aj napriek tomu, že počas tohto obdobia sa verejné výdavky zvýšili o približne 1 percento HDP z titulu odvodov do rozpočtu Európskej únie. Realizáciou navrhovaného rozpočtu sa verejné financie výrazne priblížia úrovni, ktorá bude dlhodobo udržateľná. Znamená to znižovanie deficitu verejných financií, zastavenie nárastu verejného dlhu a jeho postupné znižovanie. Podiel hrubého verejného dlhu na hrubom domácom produkte, ktorý na konci roku 2002 dosahoval 43,3 percenta HDP, klesne do konca roka 2006 na úroveň 38,3 percenta hrubého domáceho produktu. Možno konštatovať, že vzhľadom na rýchly rast ekonomiky a klesajúci deficit verejné financie začínajú znižovať finančné bremeno budúcich generácií. Návrh rozpočtu verejnej správy na roky 2006 až 2008 je podobne ako pred rokom formulovaný ako trojročný rozpočet. Hoci alokácia výdavkov na roky 2007 a 2008 nie je záväzná, predpokladá sa, že zmeny sa budú uskutočňovať len v jednoznačne zdôvodnených prípadoch. Do hospodárenia s verejnými zdrojmi sa tak zavádza výrazný prvok stability, napriek tomu v návrhu rozpočtu existujú dve riziká, ktoré otvorene pomenúva aj predkladacia správa. Prvým rizikom je riziko neschválenia základného rámca európskeho rozpočtu finančnej perspektívy na roky 2007 až 2013. Vzhľadom na to, že v súčasnosti nie je známe, koľko zdrojov bude môcť Slovensko v týchto rokoch získať a ani to, do ktorých oblastí budú tieto prostriedky smerovať, nebolo ich možné v plnej miere zakomponovať do predloženého  návrhu. Predkladaný objem financií z budúceho programovacieho obdobia je vyčlenený v kapitole VPS, zdroje z EÚ však bude potrebné rozdeliť medzi jednotlivé oblasti, čím sa zásadným spôsobom predurčí podoba rozpočtov po roku 2007. Druhú neznámu predstavuje odhad záujmu občanov o účasť v druhom pilieri dôchodkového systému. V súčasnosti je zrejmé, že účasť občanov bude vyššia, ako boli pôvodné predpoklady pred rokom. V roku 2006 sa dopad reformy tenzívneho systému na deficit verejných financií predpokladá až vo výške 1,4 percenta hrubého domáceho produktu. Keďže reálny výsledok sa môže od tohto odhadu odchyľovať, cieľ fiškálnej politiky pre rok 2006 je deficit bez nákladov spojených s druhým pilierom dôchodkovej reformy. Na prípadný rozdiel od predpokladaných hodnôt bude musieť reagovať fiškálna politika tak, aby deficit vrátane  nákladov penzijnej reformy v roku 2007 neprekročil 3 percentá hrubého domáceho produktu. Rozhodujúcou otázkou pri schvaľovaní rozpočtu je aj v tomto roku štruktúra výdavkov. Rozdelenie financií medzi jednotlivé oblasti by malo reflektovať politické priority. Vláda ich sformulovala v stratégii konkurencieschopnosti Slovenska do roku 2010, ktorú schválila vo februári 2005. Vývoj vo viacerých oblastiach potvrdzuje potvrdenie vládou schválenej koncepcie. Vysoký nárast v tomto volebnom období tak v porovnaní s rokom 2002 dosiahli výdavky na výstavbu diaľnic, ktoré sa zvýšili za štvorročné obdobie o 82 percent, vysokoškolské vzdelanie, výdavky do vysokoškolského vzdelania sa zvýšili o 56 percent, vedu o viac ako 100 percent. Ale aj súdnictvo o 96 percent či podporu podnikania, kde je nárast až 240-percentný. V tejto súvislosti chcem len pripomenúť, že miera inflácie za tieto štyri roky bola 21 percent, takže je zjavné a zrejmé, že do týchto oblastí smeruje vysoký nielen nominálny, ale aj reálny nárast zdrojov. Na rozdiel od predchádzajúcich rokov sa rozpočet na roky 2006 až 2008 pripravoval v podstatne stabilnejšom legislatívnom prostredí. Dopady väčšiny reforiem na  verejné financie sú už relatívne presne kvantifikovateľné a aj kvantifikované, a preto istota pri tvorbe rozpočtu bola z pohľadu domácej legislatívy v porovnaní s minulosťou podstatne vyššia. Predložený rozpočet predpokladá iba minimálne legislatívne úpravy. Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, dovoľte mi teda zhrnúť, že návrh rozpočtu verejnej správy na roky 2006 až 2008, tak ako ho vláda do parlamentu predkladá, vytvára dobré podmienky a prostredie pre vysoký a udržateľný ekonomický rast, a tým aj pre rast zamestnanosti a rast životnej úrovne. Štátny rozpočet, návrh verejného rozpočtu tiež vytvára podmienky na ďalšie znižovanie daňového odvodového zaťaženia, vytvára podmienky na ďalšie znižovanie podielu verejných výdavkov na hrubom domácom produkte a vytvára tiež podmienky na znižovanie zadlžovania budúcich generácií. Taktiež vytvára podmienky na úspešný vstup Slovenska do eurozóny 1. januára 2009, teda skôr ako okolité krajiny Vyšehradskej štvorky. Dovoľte mi, vážené pani poslankyne, vážení (ruch v sále)...