Lajčák, Miroslav, minister zahraničných vecí a európskych záležitostí SR (2018-05-15):
Vážená pani podpredsedníčka, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, dovoľte mi, aby som vám predstavil výročnú správu o členstve Slovenskej republiky v Európskej únii, ktorú na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky predkladáme pravidelne. Materiál bol schválený vládou Slovenskej republiky 7. marca 2018 a prerokovaný vo Výbore Národnej rady Slovenskej republiky pre európske záležitosti dňa 11. apríla 2018. Cieľom správy je poskytnúť prehľad aktivít a činností Slovenskej republiky v kontexte členstva v Európskej únii v roku 2017 a zadefinovať priority Slovenskej republiky vyplývajúce z Pracovného programu Európskej komisie na rok 2018. Správa bola vypracovaná na základe podkladov dodaných rezortami a ostatnými ústrednými orgánmi štátnej správy. Jej súčasťou sú taktiež prílohy k Pracovnému programu Európskej komisie, v ktorých vecne príslušné rezorty určili prioritu iniciatív a návrhov spolu so stručným odôvodnením. Z obsahového hľadiska možno konštatovať, že uplynulý rok bol pre Európsku úniu významný z viacerých dôvodov. V roku 2017 sme oslávili 60. výročie podpisu Rímskych zmlúv, ktoré sú významným medzníkom európskej integrácie. Pri príležitosti tohto jubilea sme si zároveň pripomenuli, že hodnoty mieru, bezpečnosti a stability sú stále základnými kameňmi spolupráce európskych štátov. Ďalším medzníkom, hoci s negatívnou konotáciou, bolo aktivovanie čl. 50 zo strany Spojeného kráľovstva. Po prvýkrát v histórii sa začali rokovania o vystúpení členského štátu z Európskej únie. V decembri 2017 bola ukončená prvá fáza rokovaní, v ktorej sa podarilo dosiahnuť dohodu v troch kľúčových oblastiach – v právach občanov, v írskej otázke a finančnom vyrovnaní. V súčasnosti prebiehajú rokovania o dohode o vystúpení, dohodnutých je už približne 80 % jej znenia. Citlivou otázkou zostáva pretavenie politickej dohody o írskej hranici do technického a praktického riešenia. Európska rada na konci marca schválila usmernenia na začatie rokovaní o rámci budúcich vzťahov so Spojeným kráľovstvom. Kľúčovými témami budú obchodné vzťahy a spolupráca v oblasti bezpečnosti, obrany a zahraničných vecí. Brexit ako dezintegračný faktor taktiež prispel k naštartovaniu diskusie o budúcnosti Európskej únie, ktorá bola jedna, jednou z hlavným tém minulého roka. Jej význam neklesá ani v súčasnosti, práve naopak, budúcnosť Európskej únie sa stala plnohodnotnou agendou. Z hľadiska plánovania Európska komisia predložila na rok 2018 vo svojom programe len limitovaný počet nových iniciatív. Dôraz je kladený na uzatvorenie už zverejnených návrhov. Tento postup je potrebné vnímať najmä v kontexte končiaceho mandátu Komisie a nadchádzajúcich volieb do Európskeho parlamentu. Nové iniciatívy v rámci Pracovného programu Európskej komisie sú rozdelené do dvoch kategórií. Prvou sú návrhy v súvislosti s veľkými projektami Európskej únie, druhou iniciatívy s perspektívou do roku 2025. Vývoj a diskusia budú taktiež formované v rámci agendy lídrov, ktorej hlavnými témami v roku 2018 sú nový viacročný finančný rámec, reforma hospodárskej a menovej únie, jednotný digitálny trh či migrácia a vnútorná bezpečnosť. Na konci júna 2018 Európska rada taktiež rozhodne o novom zložení Európskeho parlamentu. V neposlednom rade bude jednou z dôležitých výziev zvýšiť záujem občanov o európske témy aj v kontexte nadchádzajúcich volieb do Európskeho parlamentu v roku 2019. Vysvetľovanie zmyslu a podstaty Únie a zdôrazňovanie výsledkov, ktoré nám Európske spoločenstvo prináša, je jediná cesta, ako reagovať na rastúci euroskepticizmus v Európe. Zároveň je potrebné podnecovať občanov, aby sa zúčastnili volieb do Európskeho parlamentu a vybrali si v ňom svojich zástupcov. Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky v tomto kontexte v roku 2017 iniciovalo sériu diskusných podujatí, ktoré sa transformovali do podoby Národného konventu. Po úvodnom februárovom podujatí na Hrade za účasti najvyšších ústavných činiteľov sa naše aktivity presunuli do regiónov. Práve dnes prebieha diskusia na Jesseniovej lekárskej fakulte v Martine. Vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, výročnú správu o členstve Slovenskej republiky v Európskej únii predkladám Národnej rade Slovenskej republiky na vzatie na vedomie. Zároveň mi dovoľte poďakovať vám za spoluprácu a konštruktívne diskusie v uplynulom období. Verím, že v podobnom duchu budeme pokračovať aj v budúcnosti. Teraz mi, vážená pani podpredsedníčka, vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, dovoľte predložiť na rokovanie pléna Národnej rady Slovenskej republiky Správu o plnení úloh zahraničnej a európskej politiky Slovenskej republiky v roku 2017 a jej zameranie na rok 2018. Ide o hlavný krátkodobý politický plánovací dokument zahraničnej a európskej politiky Slovenskej republiky. Nadväzuje na rozpracovanie relevantných častí programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky. Sústreďuje sa na kľúčové momenty a dynamiku v plnení úloh zahraničnej a európskej politiky Slovenskej republiky v roku 2017 a stanovuje priority pre rok 2018. Tie na jednej strane flexibilne reagujú na dynamický vývoj a nové vonkajšie podnety, na strane druhej zachovávajú kontinuitu, a teda predvídateľnosť zahraničnopolitického pôsobenia Slovenskej republiky. Dôraz na prioritizáciu úloh sa prejavil v posilnení hodnotiaceho charakteru priorít zahraničnej a európskej politiky na úkor plošnej deskripcie výkonov diplomacie. Oproti predchádzajúcemu obdobiu je vyšší podiel realizovaných priorít na poli multilaterálnej diplomacie v celkovom súčte vykonaných aktivít v zahraničnej politike. Slovensko si aj v bilaterálnej diplomacii v uplynulom roku zachovávalo svoju výraznú dynamiku, avšak multilaterálna oblasť nadobudla mimoriadny význam. Je to dôsledok riešenia aktuálnych vonkajších výziev, kríz a hroziacej nestability. Preto sa efektívny multilateralizmus stal pre Slovensko aj vnútropolitickou prioritou. V jej rámci sme dokázali úspešne realizovať svoje ambície. Rád by som tiež pripomenul, že dokument pri charakterizovaní ťažiskových bodov pôsobenia v zahraničnej a európskej politiky Slovenskej republiky zohľadňuje dosiahnuté výsledky ďalších rezortov a ústredných orgánov štátnej správy za koordinácie Ministerstva zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky. Hlavnou úlohou slovenskej diplomacie v uplynulom roku bolo zodpovedne pokračovať v začatej reflexii o Európskej únii a dôsledne implementovať závery Bratislavského vyhlásenia a Bratislavského plánu. Aktívne sme pokračovali v integračných procesoch v rámci Európskej únie tam, kde to bolo a je pre Slovenskú republiku prospešné a v súlade s jej záujmami. Príkladom toho je pristúpenie k stálej štruktúrovanej spolupráci Európskej únie v oblasti bezpečnosti a obrany PESCO i ambícia dobudovania hospodárskej a menovej únie Európskej únie. Prirodzene, aj v tomto roku dominujú zložité témy migrácie i brexitu, pričom Slovenská republika uplatňuje svoje profilované pozície, či už v otázke ochrany vonkajších hraníc Európskej únie, riešenia problémov v krajinách vzniku alebo na ochranu vlastných občanov žijúcich v Spojenom kráľovstve. Ďalším momentom, na ktorý sa v tomto roku 2018 zameriavame, je praktická realizácia komplexného programu komunikácie európskych tém, najmä v rámci Národného konventu o Európskej únii. Národný konvent využíva jednotnú značku strategickej komunikácie Ministerstva zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky o Európskej únie pod názvom #My sme EÚ. Intenzívny a obsahovo bohatý kontakt s domácou verejnosťou, tretím sektorom o euroatlantických hodnotách a záujmoch našej spoločnosti ostáva našou prioritou aj v dlhodobom horizonte. Rok 2017 bol kľúčový aj z hľadiska bezpečnosti. V rámci aktualizácie triády národných strategických dokumentov vláda Slovenskej republiky 4. októbra 2017 prijala novú bezpečnostnú stratégiu. Poskytla tak novú strednodobú víziu vnímania bezpečnosti, ktorej súčasťou ostáva modernizácia Ozbrojených síl Slovenskej republiky, plnenie spojeneckých záväzkov i aktívny národný príspevok pre potreby medzinárodného krízového manažmentu. V súlade s programovým vyhlásením vlády Slovenskej republiky očakávame, že tento materiál bude prerokovaný a schválený v Národnej rade Slovenskej republiky. Medzinárodné pomery sú dynamické, rýchlo sa menia a v niektorých oblastiach vidíme aj prvé náznaky stabilizácie v krízových oblastiach. Mám na mysli nedávne uskutočnenie historického stretnutia juhokórejského prezidenta Mun Če-ina so severokórejským vodcom Kim Čong-unom a prijatie spoločnej deklarácie mieru a prosperity, ktorej cieľom je deeskalácia napätia na polostrove. Zlepšovanie medzikórejských vzťahov s cieľom zabezpečenia trvalého mieru a stability na Kórejskom polostrove je nesporne dobrou správou, od ktorej očakávame konkrétne kroky smerujúce k úplnej a overiteľnej denuklearizácii Kórejského polostrova. Nehľadiac na tieto dobré správy, efektívny multilateralizmus čelí čoraz väčším výzvam, a preto musíme nachádzať odpovede na nové, nepredvídané podnety, ktoré situáciu komplikujú. Intenzívna aktivita slovenskej diplomacie priniesla v tomto procese viacero pozitívnych momentov. Ja ako minister zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky som bol zvolený za predsedu 72. zasadnutia Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov. V zmysle dlhodobej podpory efektívneho multilateralizmu Slovenská republika v roku 2017 taktiež odštartovala prípravu na predsedníctvo v Organizácii pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe, ktorú budeme vykonávať v roku 2019. Významným úspechom Slovenskej republiky v systéme OSN bolo v roku 2017 aj zvolenie Slovenskej republiky do najvýznamnejšieho ľudskoprávneho orgánu OSN, Rady OSN pre ľudské práva, na obdobie rokov 2018 až 2020. Predsedníctvo Slovenskej republiky vo Vyšehradskej skupine, ktoré sa začne 1. júla 2018, bude súčasťou snahy o koordináciu postupov v medzinárodných organizáciách i integračných zoskupeniach práve v kontexte vzťahov Slovenskej republiky so susedmi. A najnovšou správou je, že Slovenská republika má ambíciu predsedať Rade OECD na ministerskej úrovni v roku 2019. V čoraz nestabilnejšom medzinárodnom prostredí bude našou prioritou riešiť problém migrácie implementáciou konceptu flexibilnej solidarity a s tým súvisiacou stabilizáciou južného a východného susedstva Európskej únie. Budeme sa usilovať udržať pozitívnu integračnú dynamiku na západnom Balkáne. Rok 2018 je aj rokom spomienkových podujatí. Mám na mysli koniec 1. svetovej vojny, vznik Československej republiky, 50 rokov od Pražskej jari v roku 1968, 25. výročie vzniku Slovenskej republiky. Všetky tieto podujatia si v rámci prezentácie Slovenskej republiky pripomíname veľmi intenzívne aj v zahraničí. V roku 2018 zostáva prioritou ochrana občana v zahraničí a poskytovanie pomoci v núdzi, ako aj uzatváranie ďalších dohôd o zastupovaní vo vízovom konaní. Nové investície, tvorba nových pracovných príležitostí, podpora slovenského exportu budú aj naďalej prioritami našej ekonomickej diplomacie. Osobitný dôraz budeme klásť na energetiku, diverzifikáciu trás a dodávateľov vrátane dobudovania severojužného plynovodného koridoru Eastring a na zachovanie ukrajinskej prepravnej trasy. Rezort diplomacie bude naďalej presadzovať uľahčovanie prístupu slovenských tovarov a služieb na zahraničné trhy v prostredí medzinárodnej konkurencie vrátane podpory diverzifikácie proexportnej politiky. Našou dlhodobou prioritou zostáva efektívnejšie prepojenie zahraničnej spolupráce a domácich politík. Ak chceme naplniť heslo brandingu Good Idea Slovakia, bude potrebné sústrediť sa na zlepšenie podnikateľského prostredia s cieľom získať nových investorov. Slovenská republika sa v roku 2017 na medzinárodnopolitickej scéne profilovala ako zodpovedný, dôveryhodný a solidárny partner. Potvrdila svoje renomé dôležitého, spoľahlivého a rozhodného člena regionálnych zoskupení i medzinárodných organizácií. V tejto súvislosti chcem poďakovať Národnej rade Slovenskej republiky za spoluprácu, bez ktorej by nebolo možné efektívne realizovať zahraničnopolitické úlohy, a to aj vo svetle rastúcej úlohy parlamentnej diplomacie. V roku 2018 bude Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí v spolupráci s ďalšími relevantnými rezortmi a ústrednými orgánmi štátnej správy pokračovať v asertívnom presadzovaní zahraničnopolitických priorít a ochrane záujmov Slovenskej republiky. Tu by som chcel zdôrazniť, že zahraničná politika Slovenskej republiky sa nás, sa týka nás všetkých. Ide o spoločnú prezentáciu Slovenskej republiky navonok. Jej výkon možno do istej miery plánovať, potrebná je však aj flexibilita, súčinnosť a schopnosť spoločne, pružne, adekvátne a promptne reagovať na nepredvídané faktory a tiež mať vízie a prichádzať s novými myšlienkami. Národnú radu Slovenskej republiky v tomto procese vnímame ako rozhodujúceho aktéra a strategického partnera aj do budúcna. Vážená pani podpredsedníčka, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, v zmysle návrhu uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky týkajúceho sa predmetného materiálu si vás dovoľujem požiadať, aby ste materiál prerokovali a vzali na vedomie. Ďakujem za pozornosť. Pani podpredsedníčka, skončil som.