J. Tkáčová, poslankyňa: (2009-09-09):
Podľa nášho názoru ďalším krokom by malo byť zrušenie Recyklačného fondu a nahradenie poplatkov ekologickou daňou na základe princípu znečisťovateľ platí. Výnos dane by bol účelovo určený pre odpadové hospodárstvo a príspevky, aby sa zamedzilo korupcii a klientelizmu, by boli nárokovateľné podľa jasných pravidiel daných zákonom. Ďalšou výhodou tohto systému je, že dane spravujú daňové úrady, ktoré aj kontrolujú odvádzanie a platenie daní a je oveľa ťažšie vyhnúť sa zaplateniu dane, ako si zohnať potvrdenku o recyklácii. Zároveň skrátenie dane, neodvedenie dane a nezaplatenie dane je trestným činom, ktorý sa trestá odňatím slobody podľa závažnosti až do siedmich rokov. Je tu ešte, samozrejme, otázka trestnej zodpovednosti právnických osôb, ktorá ale, verím, bude v budúcnosti doriešená aj na Slovensku. Dámy   a   páni,   Recyklačný  fond   bol  zriadený   zákonom č. 223/2001 Z. z. o odpadoch ako neštátny účelový fond, v ktorom sa sústreďujú peňažné prostriedky na podporu zberu, zhodnotenia a spracovania rôznych odpadov, ktoré sú zaradené do skupín, napríklad plasty, elektroodpad a podobne. Tieto skupiny odpadov tvoria jednotlivé sektory fondu a zároveň je zriadený aj všeobecný fond, z ktorého sú poskytované príspevky pre samosprávu, pre komunálnu sféru. Každý sektor prispieval do tohto všeobecného sektora doteraz v sume 12 % vybraných poplatkov, po včerajšom schválení novely zákona o odpadoch to bude po nadobudnutí jeho účinnosti 1. novembra 2009 25 %. To znamená, nie je pravda, že nedošlo k navýšeniu prostriedkov pre obce a mestá a nerozumiem, prečo šéf Recyklačného fondu avizuje zníženie príspevku na spracovanie odpadu pre mestá a obce z 30 na 15 eur za tonu. Zrejme to svedčí o skutočne zlom hospodárení v tomto fonde. Presúvať prostriedky medzi jednotlivými sektormi je zakázané, aj zdroje príjmov pre jednotlivé sektory sa vedú na osobitných účtoch. Prispievateľmi zo zákona sú výrobcovia a dovozcovia, teda producenti odpadu uvedeného v zákone. Ďalšími zdrojmi príjmov fondu sú dary a príspevky domácich a zahraničných fyzických osôb a právnických osôb, príjmy zo zmluvných pokút, úroky z úverov poskytnutých Recyklačným fondom, úroky z prostriedkov Recyklačného fondu uložených v bankách a výnosy zo správy vlastného majetku. Základnou úlohou Recyklačného fondu je z takto sústredených finančných prostriedkov podporovať projekty separovania a zhodnocovania odpadov a finančne podporovať obce a mestá a ich združenia pri separácii odpadu. Na čerpanie prostriedkov z Recyklačného fondu nie je právny nárok. Výnimkou bolo, alebo je do 31. októbra 2009 suma 33,19 eur za staré vozidlo poskytovaná ako motivačný príspevok spracovateľom starých vozidiel, ale včerajším schválením novely zákona o odpadoch bol tento motivačný príspevok k 1. novembru 2009 zrušený. Obligatórnosť príspevku obcí a miest vzniká uzatvorením zmluvy s Recyklačným fondom, ktorú fond musí uzatvoriť v prípade, ak obec hodnoverne preukáže separáciu a recykláciu príslušnej komodity. Aký je príbeh Recyklačného fondu? Stručne povedané, Slovensko muselo riešiť recykláciu a likvidáciu odpadov, a tak vláda v roku 2001 pripravila návrh zákona o odpadoch, do ktorého sa ako, musím to tak povedať, cena za koaličnú vládu dostalo aj zriadenie neštátneho účelového fondu – Recyklačného fondu. Pohnútky boli, musím priznať, aj úprimné, a to oddeliť financovanie likvidácie odpadu od rozhodnutí politikov, od ich ovplyvňovania a nechať toto financovanie na producentov odpadov, ktorí ako prispievatelia do fondu by si v podstate tento fond aj sami riadili, aby toky boli transparentné. Aký je výsledok po ôsmich rokoch? No dovolím si povedať, výsledok je dosť diskutabilný. Nič nie je čierno-biele, a tak aj neštátny fond – Recyklačný fond na strane jednej sa z financií znečisťovateľov, teda tých poctivých, ktorí do fondu platili, vystaval sa na Slovensku odpadový priemysel a podporili obce pri zbere a separácii odpadov. Toto je to pozitívum. Na strane druhej vyplávalo na povrch oveľa viac nedostatkov. Neexistuje účinný mechanizmus, ktorý by prinútil zapojiť sa do platenia všetkých znečisťovateľov a platila iba tá poctivejšia časť. Vytvoril sa sekundárny trh s odpadmi, šedá ekonomika, v ktorej sa veselo kšeftuje s potvrdenkami o recyklácii. Neexistuje spôsob, ako skontrolovať Recyklačný fond. Nepodlieha žiadnej kontrole, iba kontrole samého sebou, hoci hospodári s prostriedkami, ktoré sú doňho vyberané na základe zákona. A napriek právomociam s nakladaním s takto zverenými prostriedkami  nemá Recyklačný fond zákonnú zodpovednosť za výsledný efekt použitia prostriedkov, nehovoriac o kontrole transparentnosti nakladania s nimi. Kolegovia a kolegyne, v zmysle Ústavy Slovenskej republiky čl. 60 ods. 1 písm. e), podľa ktorého Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky je nezávislý orgán kontroly hospodárenia s majetkom, majetkovými právami, finančnými prostriedkami, pohľadávkami a záväzkami právnických osôb vykonávajúcich činnosti vo verejnom záujme, navrhujeme, aby sa ustanovenia § 4 zákona o Najvyššom kontrolnom úrade rozšírili o Recyklačný fond. Ďalej navrhujeme, aby o nedostatkoch zistených v činnosti Recyklačného fondu upovedomil Najvyšší kontrolný úrad vládu Slovenskej republiky a Národnú radu Slovenskej republiky, aby zároveň fond predkladal Najvyššiemu kontrolnému úradu a Národnej rade Slovenskej republiky správu o použití finančných prostriedkov. Ak by sa vyskytli pochybnosti o tom, že Recyklačný fond narába s prostriedkami vo verejnom záujme, sme pripravení v rámci druhého čítania rozšíriť definíciu v zákone o odpadoch v tom zmysle, že ide o fond vykonávajúci činnosti vo verejnom záujme. Dámy a páni, veríme, že tento návrh prispeje k transparentnejšiemu prideľovaniu finančných prostriedkov oprávneným subjektom, a preto vás žiadame o jeho podporu. Ďakujem vám.