Ľ. Vážny, poslanec: (2003-12-10):
Ďalej: „Vláda bude naďalej podporovať rozvoj bývania vytváraním legislatívnych inštitucionálnych a finančných podmienok. Ďalšou decentralizáciou verejných financií vláda vytvorí na úrovni obcí lepšie podmienky pre napĺňanie miestnej bytovej politiky. V súlade s možnosťami štátneho rozpočtu bude vláda pokračovať v podpore bývania, v bonifikácii hypotekárnych úverov a v podpore stavebného sporenia s cieľom stimulovať súkromné investovanie do bytovej výstavby. Pre podporu novej bytovej výstavby a obnovu existujúceho bytového a domového fondu vláda prehodnotí dnešný systém a navrhne efektívnejší, vrátane zváženia systému stimulačných daňových nástrojov.“ Tu si dovolím poznámku, „systém stimulačných daňových nástrojov pre bytovú výstavbu“ v úvodzovkách pocítime od 1. 1. 2004 všetci nárastom DPH pre stavebníctvo o 5 %. Ďalej citujem: „Vláda podporí dosiahnutie kritérií európskej úrovne stavania, kvalifikácie firiem, úspor energie a energetickej certifikácie budov.“ Tento záväzok, vážené dámy a páni, súčasnej vlády ako posolstvo smerom k svojim voličom, ale aj k ostatným občanom a podnikateľom je pretavený do štátneho rozpočtu na rok 2004 ako dôležitej súčasti jeho naplnenia nasledovne: V kapitole ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácii je na výstavbu diaľnic a rýchlostných komunikácií vyčlenených 8,751 mld. Sk, na výstavbu a rekonštrukciu ciest 1,068 mld. Sk, výdavky na spolufinancovanie postupových programov Európskej únie 0,344 mld. Sk, na modernizáciu železničných dopravných ciest 1, 15 mld. Sk. V kapitole ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja je na transfer do štátneho fondu rozvoja bývania 2,519 mld. Sk a transfer na podporu bývanie 1,275 mld. Sk. Takto vyčlenené prostriedky považujem za nedostatočné, respektíve riešené nesystémovo a nekoncepčne. Veď dostatok peňazí investovaných do týchto hospodársky hybných rezortov, ktoré sú v návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004 finančne poddimenzované, je dôležitým nástrojom rozhýbania ekonomiky, samozrejme, so sprievodným pozitívnym javom rastu zamestnanosti, t. j. ten známy multiplikačný efekt. Ak chceme zabezpečiť rozvoj Slovenska, musíme sa zaoberať oblasťou dopravy a výstavby, koncepčne, musíme si zadefinovať potreby v danom čase, ktorým sa musí prispôsobiť štátny rozpočet. V opačnom prípade nasmerujeme všetko do spotreby, sociálnej sféry, zdravotníctva, s postupným kolapsom štátneho rozpočtu. Veď výdavky rozvinutých krajín, akými sú Taliansko, Nemecko, Francúzsko do oblasti dopravy a výstavby, sú v percentuálnom vyjadrení v pomere k hrubému domácemu produktu dvojnásobné. Okrajovo sa dotknem niektorých podrobností v návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004 v doprave a výstavbe. Najskôr k doprave. Už niekoľko rokov tvrdím a stále opakujem, že tomuto štátu chýba taký závažný dokument, akým je štátna dopravná politika Slovenskej republiky, myslím tým záväzná štátna dopravná politika. Dokument, ktorý by bol z dlhodobého hľadiska záväzný pre jednotlivé vlády bez ohľadu na ich politické zloženie, dokument, v ktorom by bol zadefinovaný pevný a reálny časový harmonogram, v ktorom by boli jasne zadefinované priority a ciele Slovenskej republiky v oblasti dopravnej politiky ako aj spôsoby a nástroje na ich dosiahnutie. Zjednodušene by som takýto dokument mohol nazvať aj dopravná doktrína štátu. V predloženom návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004 sa absencia takéhoto dokumentu, takejto doktríny prezentuje v plnej nahote. Chcem v danej súvislosti poukázať na kapitolu ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií, konkrétne na sumu vyčlenených prostriedkov na výstavbu diaľnic a rýchlostných ciest na rok 2004. Vláda Slovenskej republiky na svojom rokovaní 26. júna 2003 schválila aktualizáciu nového projektu výstavby diaľnic a rýchlostných ciest a zároveň schválila alternatívu 1b dokončenia výstavby diaľnic a rýchlostných ciest medzi Bratislavou a Košicami. Podľa tejto alternatívy má byť diaľnica D1 v úseku Bratislava - Košice odovzdaná do užívania v roku 2010 a rýchlostná cesta R1 v úseku Trnava - Banská Bystrica a niektoré obchvaty na R2 a D3 majú byť dokončené do roku 2012. Celkovo si táto alternatíva vyžiada prostriedky vo výške 160,583 mld. Sk. Mohli by sme konštatovať, že všetko je v poriadku a vláda sa rozhodla správne. Pozrime sa však na špecifikáciu zdrojov ročných výdavkov a to z viacerých pohľadov. Jedným z príkladov, akým spôsobom súčasná vláda pristupuje k takej závažnej veci, ako je rozvoj dopravnej infraštruktúry, je nasledovná skutočnosť: V spomínanej špecifikácii zdrojov ročných výdavkov, podotýkam vládou schválenej alternatívy 1b, je na rok 2004 počítané s výdavkami zo štátneho rozpočtu - bez zdrojov z Európskej únie - v objeme 9,414 mld. Sk. V návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004, ktorý máme pred sebou, je však vyčlenená suma podstatne nižšia, a to 8,571 mld. Sk. Ako je to možné? Vysvetlenie možno nájsť v stanovisku Úradu vlády Slovenskej republiky, sekcie hospodárskej politiky z 9. 5. 2003, v ktorom sa uvádza, že podľa východísk štátneho rozpočtu na rok 2004 majú byť kapitálové výdavky na výstavbu diaľnic a rýchlostných ciest maximálne vo výške 8,5 mld. A hrozí skutočnosť, že by ministerstvo dopravy mohlo pri tvorbe štátneho rozpočtu na rok 2004 uvedenú sumu rozporovať. Porada ekonomických ministrov preto odporučila predkladateľovi, t. j. ministrovi dopravy, pôšt a telekomunikácií v návrhu uznesenia neuvádzať vyššie požiadavky na štátny rozpočet oproti východiskám štátneho rozpočtu na rok 2004 a predkladateľ toto odporúčanie akceptoval. Pýtam sa preto, či sa má štátny rozpočet krajiny v takejto prioritnej oblasti, akou je výstavba diaľnic a rýchlostných ciest bezpochyby je, zostavovať podľa stanovených východísk, alebo sa má zostavovať podľa skutočných potrieb a na základe vládou Slovenskej republiky schválených dokumentov. Aký význam má potom schvaľovanie takýchto projektov vo vláde, keď po polroku základné údaje v nej uvedené nekorešpondujú s tou istou vládou navrhnutým štátnym rozpočtom na príslušný rok! Ďalej sa pýtam, bude vláda takto postupovať aj následne? Čiže pokojne môže nastať situácia, že takýmto prístupom vlády sa v roku 2004 prijme nový materiál, nová aktualizácia už aktualizovaného nového projektu výstavby diaľnic a rýchlostných komunikácií. Takisto môže nastať situácia, že návrh výdavkov na financovanie výstavby diaľnic zo štátneho rozpočtu uvedených v uznesení vlády č. 253/2003 na rok 2005 vo výške 9,5 mld. sa počas prípravy štátneho rozpočtu na rok 2005 zmení napríklad na 6 mld. Pýtam sa, kde je potom záväznosť súčasnou vládou s veľkou pompou prezentovaného aktualizovaného projektu výstavby diaľnic a rýchlostných ciest zhruba pred polrokom. Druhým momentom, na ktorý by som vás, dámy a páni, chcel upozorniť, je spôsob naplánovania výdavkov jednotlivých rokov 2004 až 2012. Kým suma výdavkov zo štátneho rozpočtu od roku 2005 má postupne klesať z úrovne cca 9,5 mld. na 7,5 mld. v roku 2006 a 6,5 mld. v roku 2009, suma celkových výdavkov potrebných na výstavbu diaľnic bude rapídne stúpať. V roku 2005 by mala byť 12,7 mld., v roku 2007 už 23 mld. a v roku 2009 dokonca 29 mld. Sk. V rokoch 2006 až 2010 počíta vláda Slovenska so vstupom súkromného kapitálu do výstavby diaľnic v objeme 64 mld. Sk a s výnosmi zo zavedenia mýta od roku 2008 do roku 2012 v sume skoro 19 mld. Sk. Ak vláda pristúpi na znižovanie výdavkov na výstavbu diaľnic zo štátneho rozpočtu, čo sa teraz deje, kalkulujúc pritom s potenciálnym zahraničným investorom, potom to nemôžem nazvať inak ako hazard s budúcnosťou tejto krajiny, ktorá bez kvalitnej cestnej infraštruktúry nemá šancu uspieť v konkurencii iných členských štátov Európskej únie. Zdá sa, že aj v tomto volebnom období sa vládna koalícia správa tak, ako to bolo v roku 1998, keď prijala zákony systémom po nás potopa a keď opäť vyhrala voľby, musela ich okamžite novelizovať. Podobná paralela sa javí aj v plánovaní výdavkov na výstavbu diaľnic, ktoré majú rapídne vzrásť až od roku 2006, aj to len za predpokladu vstupu súkromného investora, čo tvrdím, že bez štátnej garancie a bez štátneho úveru je prakticky nemožné. Neodpustím si pri tejto príležitosti jednu poznámku. Pokiaľ bude vo výške výdavkov na výstavbu diaľnic a rýchlostných ciest rozhodovať minister financií v záujme dosahovania ním stanovených kritérií štátneho rozpočtu a magických čísiel, a nie minister dopravy, pôšt a telekomunikácii, ktorý by mal mať k danej problematike už spomínanú koncepciu štátnej dopravnej politiky ako záväzný materiál, dovtedy nebude vývoj a rozvoj dopravnej infraštruktúry na Slovensku napredovať tempom, aké je pre rozvoj zaostalejších regiónov Slovenska nevyhnutné. Ak na druhej strane minister dopravy, ktorý sa pri príprave štátneho rozpočtu do poslednej chvíle nezasadzuje za vyššie výdavky na rozvoj cestnej infraštruktúry aj za cenu prekročenia stanoveného limitu deficitu štátneho rozpočtu, nie je dobrým ministrom. (Potlesk.) Rozvrhnúť výdavky v sume 161, 583 mld. Sk na obdobie 9 rokov nie je veľký problém. Rozvrhnúť ich spôsobom, akým to urobila táto vláda, ktorá od roku 2006 plánuje ešte výraznejšie znížiť výdavky štátneho rozpočtu na výstavbu diaľnic, kalkulujúc s hypotetickými zdrojmi privátneho sektoru, to už problémom začína byť. Nehovoriac už o tom, či máme na Slovensku stavebné kapacity, ktoré by v rokoch 2007 až 2010 boli schopné absorbovať troj- až štvornásobok objemu finančných prostriedkov, ktoré boli do výstavby diaľnic investované v minulých rokoch. Vo svojom programovom vyhlásení sa síce vláda Slovenska zaväzuje, citujem: „zabezpečiť realizáciu zámerov aktualizovaných zásad štátnej dopravnej politiky Slovenskej republiky“, dovoľte mi však podotknúť, že ide len o zásady, a nie o ucelenú a hlavne záväznú dopravnú politiku tohto štátu. S čistým svedomím môžem konštatovať, že tieto zásady sa buď neplnia, respektíve kontrola ich plnenia sa neuskutočňuje. Keby súčasná vláda mala jasne definované kľúčové priority, ktoré by aj plnila, a keby existoval dokument, o ktorom som hovoril hneď v úvode, to jest záväzná štátna dopravná politika, nebolo by dnes potrebné ani moje vystúpenie a ani každoročné diskusie pri schvaľovaní štátneho rozpočtu vo výške vyčlenených prostriedkov na výstavbu diaľnic a rýchlostných ciest. Suma 8,751 mld. Sk na rok 2004 je nedostatočná, spôsobí nabaľovanie problému v nasledujúcich rokoch, spomalí tempo výstavby a ohrozí tak splnenie časového harmonogramu na dokončenie citovaných úsekov, ktoré si táto vláda predsavzala dodržať. Ostáva mi len zopakovať, že súčasná vláda nešetrí sľubmi, pokiaľ ich plnenie je v neskoršom časovom horizonte ako po roku 2006, čoho jasným príkladom je aj sľub vlády spred polroka o spojení Bratislavy a Košíc diaľnicou do roku 2010, čo bez potrebného pridelenia finančných prostriedkov na tento účel jednoducho nejde. Už spomínaná záväzná koncepcia absentuje aj v železničnej doprave, kde je poddimenzovaná modernizácia trate sever - juh pri tempe v štátnom rozpočte vyčlenených peňazí, aj pri spolufinancovaní z prostriedkov Európskej únie bude trvať modernizácia tejto trate najskôr do roku 2010 a naše dopravné koridory budú dopravcovia obchádzať, čím znížia dopravné výkony na Slovensku. Neriešia sa systémové chyby na železniciach typu výkonov vo verejnom záujme, zefektívnenia dopravy, riešenie nadštandardu v oboch železničných spoločnostiach, ale rieši sa to systémom: Čo si zapýtate, to štát zaplatí. Obdobné nesystémové výdavky sú vynakladané na výstavbu cesty spájajúcej Oravu a Kysuce, spomínaná Nová Bystrica - Oravská Lesná. Ďalším hazardom v cestárine je prechod ciest druhej a tretej triedy na vyššie územné celky, keď sme navrhovali, aby sa tak udialo až po skončení zimnej sezóny, koalícia nesúhlasila. Výsledkom je nepripravená delimitácia k dnešnému dňu a ani jedna podpísaná dohoda o prechode majetku medzi vyšším územnými celkami a štátom a poddimenzovaný rozpočet vyčlenený v štátnom rozpočte na cesty na cesty druhej a tretej triedy systémom: Veď uvidia, budú mať, čo chceli. Takto sa však nedá chápať regionálna politika ani v doprave, ani pri celkovom prechode kompetencií na vyššie územné celky a obce. Ďalším nesystémovým výdavkom je 20 mil. Sk na kombinovanú dopravu. Kedy už konečne z úrovne ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácii príde odpočet výsledkov dosiahnutých vložením peňazí do tohto obchodu. Štát vynaložil a stále vynakladá veľké prostriedky a výsledkom nekoncepčnosti v dopravnej politike sú prázdne terminály a vyhodené peniaze zo štátneho rozpočtu, rádovo v stovkách a miliónoch slovenských korún, napríklad Čierna nad Tisou, kde sú len obyčajné sklady jednoduchých trubiek, žiadny terminál ani kombinovaná doprava tam nefunguje. Čo je to za koncepcia?! Ďalej sa dotknem oblasti výstavby. V oblasti výstavby sa v rámci programu úspory energii dotknem zatepľovania budov. Na Slovensku je viac ako 800 000 bytov v bytových domoch a takmer to isté množstvo v rodinných domov, prevažná väčšina z nich dnes nespĺňa normatívne požiadavky na tepelnú priepustnosť konštrukcií a spotrebu energie. Náklady na kúrenie sú preto neúmerne vyššie ako v krajinách Európskej únie. Nákup palív - pretože Slovensko cez 90 % palív dováža -, zaťažuje zahraničnú obchodnú bilanciu krajiny. Riešenie zateplenia objektov je preto mimoriadne dôležité. Vláda tým, že pripúšťa zvýšenie cien energií, presúva bremeno zvýšených platieb na občana bez možnosti riešenia úniku z tohto stavu. Je preto nevyhnutné, aby vláda ako systémový rastový krok k nepopulárnemu zvýšeniu cien energií prijala pre občana dotačný program na zatepľovanie bytov financovaný z úspor štátneho rozpočtu na energiách, na cenách energií. Tu je priestor na únik bežného občana s nižšími príjmami zahnaného do kúta, priestor pre perspektívne riešenie jeho zvýšeného finančného zaťaženia. Dotačný program však musí byť riešený rastovo, stimulačne pre občana, to je tak, aby vyhovoval jemu, a nie úradníkom ministerstva výstavby alebo Ministerstva financií Slovenskej republiky. Na záver by som sa chcel ešte dotknú ešte jednej oblasti a to je výška štátnej prémie poskytovaná stavebným sporiteľom. Už pri prerokúvaní novely zákona o stavebnom sporení v Národnej rade v prvej polovici tohto roka som zdôrazňoval, že je potrebné do stavebného sporenia zaviesť systémový mechanizmus. To znamená stanovovať výšku štátnej prémie raz ročne podľa pevne stanoveného mechanizmu, transparentného pre občana, pre stavebné sporiteľne, ale aj pre štát. Mal som na mysli matematický model adekvátny modelom používaným v krajinách Európskej únie, ktorý by umožnil stabilizovať čerpanie prostriedkov štátnej prémie zo štátneho rozpočtu a zároveň by dlhodobo zabezpečil stabilitu systému stavebného sporenia bez potreby zasahovať doň každoročne pri schvaľovaní štátneho rozpočtu, respektíve v priebehu volebného obdobia. Musím konštatovať, že ministerstvo financií ani pre rok 2004 nebolo schopné takýto model pripraviť. V návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2004 je v § 4 ods. 1 uvedená výška štátnej prémie poskytovaná stavebným sporiteľom zo štátneho rozpočtu vo výške 1500 Sk. Pred sebou však máme aj spoločnú správu gestorského výboru, v ktorej sa časti 3 v bode 8 navrhuje zvýšiť túto sumu na úroveň 2 500 Sk. Takýto návrh, ktorý síce zníži súčasnú prémiu o 500 korún, môžem len podporiť. Zaujímavejšie je však odôvodnenie tohto návrhu. Píše s a v ňom, že na základe prepočtov stavebných sporiteľní, ktoré boli prerokované s Ministerstvom financií Slovenskej republiky, je v návrhu štátneho rozpočtu vyčlenený dostatok prostriedkov na pokrytie dvaapoltisícovej prémie. Neodpustím si preto jednu poznámku: Ak sú v návrhu štátneho rozpočtu, ktorý pripravovalo ministerstvo financií, uvedené jednotlivé konkrétne sumy, predpokladám, že ich prepočty a rokovania o nich prebiehajú ešte predtým, ako je štátny rozpočet schválený vládou a následne predložený na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky. Dovolím si vyjadriť pochybnosti. V priebehu nasledujúceho roku opäť minister financií zistí, že ním uvádzané a kalkulované na strane príjmov ako aj výdavkov štátneho rozpočtu sú nesprávne, a koalícia bude v priebehu roku nútená pripraviť balíček reštriktívnych opatrení, ktoré dopadnú na občana Slovenskej republiky. Svedkami takéhoto počínania sme boli aj v roku 2003. Obdobný problém sú hypotéky na bývanie. Ministerstvo financií namiesto toho, aby do poskytovania príspevkov poberateľov hypotekárnych úverov zaviedlo motivačné prvky, napríklad zvýhodnenie výstavby nových bytov a podobne a aby odstránilo systémové chyby, napríklad fiktívne prevody nehnuteľností v rámci jednej rodiny s cieľom získania lacného kapitálu na iné účely, ako je podpora výstavby, to znamená ministerstvo pristúpilo k triviálnemu zníženiu tohto príspevku na 1 %, čím tento významný nástroj na získanie zdrojov úplne znehodnocuje. Záverom chcem skonštatovať, vážené panie poslankyne a vážení páni poslanci, že výdavky štátneho rozpočtu do oblasti dopravy a výstavby sú z veľkej časti nekoncepčné, nesystémové, neriešia skutočnú minimálnu potrebu na rozvoj Slovenska, neriešia plynulý postup v investíciách. Tieto skutočnosti sa negatívne vrátia v blízkej budúcnosti, napríklad za až 5 rokov, kedy Slovensko bude chcieť zabrániť dopravným kolapsom a rozvinúť stavebníctvo, ale bez plnohodnotnej prípravy a nábehu investícií to nebude možné. Za účelom odstránenia uvedených nedostatkov predkladám nasledujúce pozmeňujúce návrhy: Po prvé, v § 1 ods. 1 zvýšiť výdavky štátneho rozpočtu na sumu 312 012 485 000 Sk, to jest o 2 miliardy, v § 1 ods. 2 zvýšiť schodok štátneho rozpočtu na sumu 61 985 mil. Sk, to jest o 2 miliardy, následne v prílohe č. 1 urobiť takú istú zmenu, v prílohe č. 2 urobiť obdobnú zmenu a v prílohe č. 7 v kapitole ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácii zvýšiť sumu kapitálových výdavkov na výstavbu diaľnic a rýchlostných ciest na sumu 10 571 460 000 Sk, to jest o 2 miliardy Sk. Odôvodnenie: Je všeobecne známa potreba rýchlejšieho postupu vo výstavbe diaľnic a rýchlostných ciest, čo je priamo naviazané na zvýšené prostriedky zo štátneho rozpočtu do tejto oblasti, ktoré budú investované. Po druhé, v prílohe č. 7 v kapitole ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií navrhujem zvýšiť položku výstavba a rekonštrukcia ciest, kapitálové výdavky na sumu 1 668 767 000, to jest o 0,6 miliardy slovenských korún s účelovým viazaním tohto zvýšenia pre vybrané mestá, kde je už v súčasnosti dopravné zaťaženie neúnosné, a zároveň znížiť položku výstavba štátnej cesty 2/50 Nová Bystrica - Oravská Lesná na sumu nula, to znamená znížiť 0,6 miliardy Sk. Odôvodnenie: Väčšina krajských miest, najmä Banská Bystrica, Trenčín, Prešov, Košice ako aj hlavné mesto Slovenska už dnes pociťujú dopravný kolaps, ktorého riešenie bez spoluúčasti štátneho rozpočtu je v nedohľadne. Zrušenie výstavby štátnej cesty 2/50, je nevyhnutné pri výstavbe ciest aspoň minimálne rešpektovať základné pravidlo efektivity investícii a to je vzťah medzi cenou cesty a hustotou dopravy, takzvaný index IER, to je index vnútornej výnosnosti, ktorý v prípade tejto investície nie je ani v prvej stovke priorít v cestnej doprave. Po tretie, v prílohe č. 1 znížiť výdavkovú položku A/3 tovary služby na sumu 35 013 485 000 Sk, to jest o jednu miliardu. Takto získanú sumu použiť tak, ako je uvedené v bode 4. Odôvodnenie: Občania ako aj podnikatelia sa budú musieť v roku 2004 vysporiadať so zavedenou liberalizáciu cien energií, so zvýšením DPH a vzrastom cien tak, že opäť budú nútení siahnuť na svoje rezervy, respektíve znížia svoj štandard. Ústredné orgány štátnej správy, naopak, a ich podriadené zložky si jednoducho navýšili požiadavku na zvýšenie cien energií a zvyšovanie cien tovarov podľa jednotlivých kapitol cca o 3% v položke tovary a služby. Uvedený pozmeňujúci návrh núti aspoň sčasti pri tom navrhovanom znížení cca o 3%, ústredné orgány štátnej správy a ich podriadené zložky správať sa efektívne, systémovo, hľadať rezervy, tak ako to budú musieť po zvýšení cien energie robiť občania a podnikateľský sektor. Po štvrté, navrhujem zvýšiť výdavky na účelové prostriedky rozpočtových kapitol na rok 2004 v prílohe č. 7 nasledovne: V kapitole ministerstva dopravy zvýšiť položku údržba a opravy ciest na sumu 3 087 308 000 Sk, to jest o 0,5 miliardy korún a v kapitole ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja zvýšiť položku transfer na podporu bývania, to jest dotačný program na sumu 1 775 mil. Sk. To jest o 0,5 miliardy zvýšenia. Odôvodnenie: Údržba a oprava ciest najmä nižších tried je dlhodobo podkapitalizovaná a existuje hlavne na strednom a východnom Slovensku modernizačný dlh, s ktorým sa i noví majitelia - nižšie územné celky a obce - nebudú vedieť bez navýšenia vysporiadať. Transfer na podporu bývania, ktorý navrhujem, tú spomínanú pol miliardu, jeho účelom je umožniť pre nižšie príjmové skupiny obyvateľstva riešiť zateplenie svojich bytov tak, že skombinujú získanie zdrojov z úveru a štátnu dotáciu, zároveň úspory na spotrebe energie, čo má aj výrazný environmentálny efekt pre celý štát. Podpísaný pozmeňujúci návrh odovzdávam spravodajcovi. Dámy a páni, ďakujem vám za pozornosť. (Potlesk.)