Štefanec, Ivan, poslanec NR SR (2014-03-27):
Ďakujem pekne. Pani podpredsedníčka, kolegyne, kolegovia, mám štyri interpelácie. Tá prvá interpelácia je na pána predsedu vlády v tomto znení: Vážený pán predseda vlády, interpelujem vás ohľadom alarmujúcej situácie v Štátnych hmotných rezervách. Podľa zverejnených informácií v médiách prerobili Štátne hmotné rezervy minimálne 700 tisíc eur na obchodoch s cukrom a pšenicou. Malo sa tak stať tak, že ich nakupovali za premrštené ceny od partnera finančnej skupiny J&T Igora Rattaja. Správa štátnych hmotných rezerv mala nakúpiť cez svoju firmu Poľnonákup TATRY asi 1 000 ton cukru. Za tonu cukru zaplatila firme MONTIR 697 eur. Spotová cena sa vtedy pohybovala okolo 520 eur. Štát tak preplatil najmenej 177 tisíc eur. Ďalej sa objavujú informácie a podozrenia ohľadom zásob ropy, pohonných hmôt a potravín, napríklad obilia v tom zmysle, že údaje, ktoré sú vykazované papierovo, nemusia sedieť s reálnym stavom. Pri Prešove v Kendiciach napríklad sú podľa mojich informácií silá s kapacitou 20 000 ton prázdne. V Ľuboticiach v rovnakom množstve skladujú Poliaci, a nie naši občania. A postupne to vozia údajne do Pol'ska. Verím, že tieto informácie budú preverené. Ďakujem pekne. Druhá interpelácia je na ministra financií a podpredsedu vlády pána Petra Kažimíra. Vážený pán minister financií, interpelujem vás ohľadom množiacich sa sťažností ohľadom umelého zadržiavania vratiek DPH. Podnikatelia sa čoraz viac sťažujú na umelé predlžovanie kontrol zo strany finančnej správy, ktorých hlavným účelom je oddialiť vyplatenie vratky dane z pridanej hodnoty. Za množstvo prípadov budem citovať aspoň jeden konkrétny prípad, a to podnikateľa Štefana Duča z Košíc: „V mesiaci máj 2010 som začal s výstavbou spracovateľne na víno,“ citujem z informácie od tohto dotyčného pána, „a stavba do konca roka aj bola postavená, dokončená, skolaudovaná. Zároveň v tom istom roku 2010 v mesiaci november som začal s likvidáciou vinohradu v rozlohe 35 ha. V roku 2011 som investíciami pokračoval, a to v mesiaci február nakúpením techniky do vinohradov, v mesiacoch apríl až november som pokračoval s prácami plošnej úpravy terénu a prípravou pôdy pre výsadbu. Práve počas týchto investícií využil daňový úrad k realizácii uvedené vyhrážky. Pokladám to za politickú a likvidačnú objednávku zo strany SMER, ale aj vedenia KSK v Košiciach. V priebehu rokov 2010 a 2011 pozastavili mi tok peňazí (vratky DPH), pretože firma investovala veľké objemy na zelenej lúke a v tom čase nevykonávala žiadnu činnosť okrem investovania, čím si nemohla nadmerný odpočet ponížiť započítaním, tak si ho uplatnila v plnej výške. Avšak došlo k zadržiavaniu DPH rôznymi výmyslami, prieťahmi, prerušovaním kontrol medzinárodnými dožiadaniami, dokonca mali až takú drzosť, že keď MVI došlo na Slovensko, umelo ho zadržiavali ešte rok v Banskej Bystrici s odvolaním sa, že v návale prác zabudli tento doklad poslať správcovi dane. Potvrdzuje to aj tvrdenie zodpovedného pracovníka finančnej správy vo výsluchu svedka na polícii. Ako som zistil a nadobúdal presvedčenie, že v kontrolách dochádza k umelým prieťahom a ešte viac sa znásobujú umelo vyrobené problémy, tak som zobral spravodlivosť do vlastných rúk a podaním dokladov o prieťahoch som to dal vyšetrovateľovi do spisu, preto pracovníkom finančnej správy už nezostávalo nič iné, ako sa u vyšetrovateľa priznať k prieťahom.“ To je toľko z citátu dotyčného. Zároveň vzniká teda vysoké podozrenie, že aj týmto spôsobom sa snaží ministerstvo financií zvyšovať efektivitu výberu daní. Týmto vás žiadam o vyjadrenie k situácii a zároveň o informáciu, ako sú nastavené kontrolné mechanizmy, aby sa zabránilo zbytočnému predlžovaniu kontrol a zadržiavania oprávnených vratiek dane z pridanej hodnoty poctivým podnikateľom, ktorí nemôžu trpieť za to, že štát nevie dostatočne identifikovať ich nepoctivých kolegov, a takisto nemôžu fungovať ako bezplatný zdroj úverov pre štátny rozpočet. Ďakujem. Tretia interpelácia je na pána ministra vnútra pána Roberta Kaliňáka. Vážený pán minister vnútra, interpelujem vás ohľadom podozrenia z netransparentného obstarávania rekonštrukcie hasičských staníc. Jedná sa o obstarávania č.: 2639-WYP, 2640-WYP, 2579-WYP zverejnené 27. februára 2014 a 1. marca 2014. Prečo nebolo vyhlásených toľko súťaží, koľko je hasičských staníc, teda v každom meste osobitne, aby sa mohli do súťaže prihlásiť aj regionálne stavebné spoločnosti, a tak ponúknuť výhodnejšiu, lacnejšiu cenu a hlavne pracovnú príležitosť v danom regióne. Podmienky v súťaži sa javia ako pripravené pre konkrétneho dodávateľa, nakoľko požadovaný objem v predpokladanej výške 18 mil. až 20 mil. eur a na jednu zákazku 4 mil. až 4,5 mil. eur je v čase pretrvávajúcej recesie v stavebníctve nehorázna požiadavka a zbytočne zužuje okruh potenciálnych uchádzačov. Ďakujem. A v poslednej interpelácii sa opäť obraciam na pána ministra vnútra Roberta Kaliňáka. Pán minister vnútra, interpelujem vás ohľadom prípadu, o ktorom ma informoval dotyčný občan. Podľa informácií, ktoré mám k dispozícii a ktoré vyplývajú z výstupov Prezídia Policajného zboru Slovenskej republiky vyžiadaných týmto občanom, toto prezídium od roku 2008 v problematike tzv. úpadkovej kriminality, resp. úmyselných marení konkurzných konaní, ignorovaním zákonnej povinnosti podať na vlastný podnikateľský subjekt návrh na vyhlásenie konkurzného konania, akonáhle sa tento ocitne v predĺžení (stanovený počet dní, čo je ustanovenie písm. a) ods. 1 § 242 Trestného zákona) nevykonalo žiadne metodické usmernenie, neposkytlo žiadnu praktickú pomoc alebo asistenciu do prípadov riešených na okresných alebo krajských úrovniach, nevydalo ani tú najmenšiu metodickú príručku a nevykonalo žiadnu kontrolu plnenia starších, ale platných metodických pokynov. Pritom: A) Úmyselné zmarenia konkurzných konaní ignorovaním uvedenej zákonnej povinnosti zo strany viacerých štatutárov firiem smerujúcich k úpadku neraz spôsobujú u veriteľov druhotnú platobnú neschopnosť, krach ich firiem, nakoľko ich pohľadávky, ktoré by v rámci konkurzného konania mohli byť aspoň čiastočne uspokojené, sú stratené, resp. môžu si ich vymáhať od bezdomovcov a podobne, na ktorých sú vytunelované firmy prevádzané. A kompetentných vrátane top policajných špecialistov na boj s ekonomickou kriminalitou to podľa doposiaľ zistených skutočností netrápi. B) Zrejme jedinou účinnou prevenciou proti úpadkovej kriminalite je dôsledné vyvodzovanie trestnej zodpovednosti za zmarenie konkurzného konania nesplnením si uvedenej povinnosti. Otázne je, ako môže polícia bojovať proti úpadkovej kriminalite, ak ani špecialistov na ekonomickú kriminalitu krajských riaditeľstiev Policajného zboru a dokonca ani špecialistov Prezídia Policajného zboru podľa všetkého nezaujíma, či nesplnenie uvedenej povinnosti naplňuje alebo nenaplňuje skutkovú podstatu trestného činu marenia konkurzného konania jeho znemožnením, resp. úplným zmarením. Na otázku, či odbor ekonomickej kriminality úradu kriminálnej polície Prezídia Policajného zboru za posledné tri roky vykonal nejakú konkrétnu činnosť za účelom identifikovania prípadných 1. legislatívnych nedostatkov, 2. výkladových alebo aplikačných problémov, čo sa týka ustanovenia trestného činu marenia konkurzného konania, 3. rozdielov, čo sa týka uplatňovania ustanovenia trestného činu marenia konkurzného konania medzi jednotlivým krajmi alebo okresmi, resp. toho, akú činnosť za týmto účelom vykonal, jeho odpoveď znela: „Vzhľadom na skutočnosť, že úradom nebolo identifikované nič z uvedeného, úrad v tomto smere nevykonával žiadnu cielenú činnosť.“ Ako vidno, ku všetkým trom otázkam vznikli odpovede na otázky, ktoré neboli položené. Odbor zjavne nebol žiadaný o odpoveď, či úrad v tomto smere niečo identifikoval alebo nie, nehovoriac o tom, že prax hovorí o niečom úplne inom. Je tu viac nedostatkov, výkladových problémov a aplikačných rozdielov, než by bolo únosné. Čakať so založenými rukami, že sa niečo samo identifikuje, je veľmi málo. Je to v príkrom rozpore so známym „pomáhať a chrániť“. Pritom občan ešte sám ponúka svoju pomoc pri riešení úpadkovej kriminality, a to aj voči krajským riaditeľstvám. O tomto stave bol listom informovaný aj prezident Policajného zboru s výzvou, že je na ňom, či v tom zjedná alebo dá zjednať nápravu, aby sa táto problematika konečne začala riešiť. Pritom mu bola aj zo strany občana ponúknutá pomoc, ale nezjednal ju, vec nechal len formálne vyriešiť odboru ekonomickej kriminality. Podobný osud ako tri uvedené otázky stihol aj ďalších šesť otázok občana zo dňa 21. 7. 2013 opäť s cieľom vyburcovať odbor ekonomickej kriminality k aktivite, a to napríklad otázkou, či odborom spomínaný údajne dlhodobo klesajúci charakter nápadu trestnej činnosti sa vzťahuje aj na rozoberané ignorovanie zákonnej povinnosti podať na seba návrh na konkurz, čo je ustanovenie písm. a) ods. 1 § 242 Trestného zákona. Policajné prezídium nezareagovalo ani na jednu z nich, a to s odôvodnením, že na ne už bolo odpovedané. Toto tvrdenie však nepotvrdzuje žiadna jeho odpoveď. Preto si vás dovoľujem požiadať o zodpovedanie týchto otázok, či ste mali do prijatia tejto interpelácie vedomosť o stave riešenia alebo neriešenia tzv. úpadkovej kriminality za obdobie od roku 2009 s dôrazom na ustanovenie písm. a) ods. 1 § 242 Trestného zákona (marenie konkurzného alebo vyrovnávacieho konania), ktoré slúži ako prevencia proti tunelovaniu firiem, ak áno, tak v akom smere teda či tejto problematike bola zo strany príslušného úradu Prezídia Policajného zboru venovaná náležitá alebo nenáležitá pozornosť, v prípade, že bola nenáležitá, či potom bola vyvodzovaná zodpovednosť za nečinnosť, ak áno, tak voči komu to bolo, či to boli radoví pracovníci alebo aj nadriadení vrátane prezidenta Policajného zboru. V prípade, že o stave riešenia či neriešenia tzv. úpadkovej kriminality s dôrazom na ustanovenie písm. a) ods. 1 § 242 Trestného zákona ste doposiaľ vedomosť nemali, žiadam vás o preverenie všetkých tvrdení z tohto listu a v prípade, že ich potvrdíte aj vy, žiadam vás o vyvedenie nápravy o zodpovednosti. Taktiež vás žiadam o vyrozumenie, čo ste vo veci podnikli. Ďakujem veľmi pekne. Toľko moje interpelácie.