V. Veteška, podpredseda NR SR: (2007-03-20):
Otváram všeobecnú rozpravu. Písomné prihlášky do rozpravy som nedostal žiadne. Pýtam sa, kto sa ústne hlási do rozpravy? Nikto sa nehlási do rozpravy. Vyhlasujem rozpravu za skončenú a prerušujem rokovanie o tomto bode programu. Budeme pokračovať prvým čítaním o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov (tlač 209). Návrh na jeho pridelenie na prerokovanie vo výboroch máte v rozhodnutí č. 210. Opäť prosím podpredsedu vlády a ministra spravodlivosti Slovenskej republiky pána Štefana Harabina, aby vládny návrh zákona uviedol. Š. Harabin, podpredseda vlády a minister spravodlivosti SR: Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, páni poslanci, na rokovanie Národnej rady sa predkladá ako iniciatívny materiál Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 93/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Návrh zákona prerokovala a schválila vláda Slovenskej republiky na svojom zasadnutí 21. februára 2007 uznesením č. 143/2007. Hlavným cieľom navrhovaných zmien je predovšetkým zrýchliť súdne konanie, odstrániť zbytočné prieťahy v civilnom procese, a tým posilniť procesnú ekonomiku konania vrátane zásady hospodárnosti konania. Ďalej odstrániť vybraný okruh naliehavých aplikačných a interpretačných problémov, ktoré sa vyskytli v súdnej praxi. Pokiaľ ide o článok I Občiansky súdny poriadok a zrýchlenie súdneho konania, základný pilier navrhovanej právnej úpravy tvorí korekcia platnej koncepcie predkladania spisu odvolaciemu súdu, ktorá vychádza z doterajších viac ako ročných skúseností súdov. Upúšťa sa od mechanizmu, keď celé ťažisko narábania s odvolaním, aj chybným, bolo prenesené na odvolací súd. S podaním odvolania je spojená spisová agenda, ktorú predstavujú úkony vykonávané súdnymi úradníkmi, a to predovšetkým vyberanie súdnych poplatkov, doručovanie odvolania ostatným účastníkom konania a odstraňovanie chýb odvolania. Zákonom č. 341/2005 Z. z. došlo k presunu týchto viac-menej úradníckych úkonov na odvolacie súdy, pričom tie neboli na nárast odvolacej agendy personálne ani materiálne pripravené. Presunom vybavovania úradníckych úkonov spojených s predkladaním spisu na súdnymi úradníkmi lepšie vybavené prvostupňové súdy sa dosiahne efektívnejšie využitie súdnych úradníkov a zrýchli sa proces vybavenia vecí od podania odvolania, pretože odvolací súd už nebude zaťažovaný úradníckymi úkonmi a sústredí sa na svoju vlastnú rozhodovaciu činnosť. Ťažisko úkonov podľa § 209 ods. 1 je v návrhu zákona rozdelené medzi súdy prvého stupňa a odvolacie súdy, a to v závislosti od toho, či sa podanie nachádza na súde prvého stupňa alebo či už bolo predložené odvolaciemu súdu. Ďalším zámerom zmien je odstrániť prieťahy vznikajúce s predkladaním spisu odvolaciemu súdu len v súvislosti s odvolaniami podanými proti uzneseniam, ktorými súd nerozhodol vo veci samej. Rozhodujúce je to, aby prvostupňový súd mohol pokračovať v konaní aj bez predloženia spisu a veci odvolaciemu súdu na rozhodnutie o odvolaní proti takémuto rozhodnutiu po tom, čo súd prvého stupňa rozhodne vo veci samej, takéto odvolanie až následne postúpi odvolaciemu súdu, prípadne aj spolu s odvolaním proti rozhodnutiu vo veci samej. Tak sa bude minimalizovať opakované predkladanie veci odvolaciemu súdu. Navrhuje sa, aby po predložení veci odvolaciemu súdu v prípade, že súd prvého stupňa nesprávne postupoval podľa § 209a ods. 1, odvolací súd sám vyzval toho, kto podal odvolanie, aby chýbajúce náležitosti doplnil a poučil ho o následkoch neodstránenia chýb odvolania podľa § 218 ods. 1 písm. d) OSP, t. j. o odmietnutí odvolania. Výnimkou sú nesporové veci a veci vypočítané v § 120 ods. 2. Po predložení veci odvolací súd bude odstraňovať už nielen chyby týkajúce sa náležitostí odvolania, ale zároveň odstráni chyby pri doručovaní odvolania a výzvy na vyjadrenie účastníkov k odvolaniu. Jednoducho ide o to, aby sa odstránil pingpong predkladania spisu medzi prvo- a druhostupňovým súdom. Novela rozširuje okruh vecí bez nariadenia pojednávania tzv. neverejných vecí vybavovaných odvolacím súdom pri splnení zákonných podmienok rešpektujúcich princíp ústavnosti. Rozsudok sa vyhlási vždy verejne. Zákonné podmienky, rozsudok súdu prvého stupňa je napadnutý odvolaním iba z dôvodu nesprávneho právneho posúdenia veci, účastníci konania sa vzdali práva zúčastniť sa na pojednávaní alebo súhlasia s tým, aby bol vo veci vydaný rozsudok bez nariadenia pojednávania. Nie je daný rozpor k dôležitým verejným záujmom. Novela odstraňuje problémy v doručovaní. Súd poučí účastníka konania o možnosti žiadať o doručenie písomnosti i na adrese iného miesta v Slovenskej republike, ak na takéto miesto môže byť písomnosť doručená zákonom predpísaným spôsobom, prípadne zvoliť si zástupcu na doručovanie. Ak by si kedykoľvek počas konania účastník neprevzal niektorú zásielku určenú do vlastných rúk, všetky nasledujúce doručované písomnosti môže súd tomuto účastníkovi ukladať na súde a za dátum doručenia sa považuje deň, keď sa mu zo súdu odošle rovnopis uloženej písomnosti. Nie je pritom významné, či si zásielku s rovnopisom účastník prevezme. Ak sa niektorá zásielka určená do vlastných rúk vráti z miesta trvalého pobytu alebo prechodného pobytu, alebo z miesta, ktoré na doručovanie označil účastník konania, alebo od zvoleného zástupcu pre doručovanie ako neprevzatá, súd môže všetky nasledujúce písomnosti pre tohto účastníka ukladať na súde s účinkami doručenia ku dňu odoslania rovnopisu doručovanej písomnosti. Predkladateľ taxatívne vypočítal okruh osôb, pri ktorých nebude možné zásielky ukladať na súde, napríklad osoby umiestnené v zariadeniach pre výkon ústavnej starostlivosti a ochrannej výchovy. V tomto prípade ide o odstránenie obštrukcie v prípade doručovania zásielok. Ďalej novela realizuje zmeny v piatej časti zvanej správne súdnictvo. Zmeny v časti rozhodovania opravných prostriedkov proti rozhodnutiam o správnych orgánoch podľa tretej hlavy piatej časti OSP sledujú priblíženie sa konaniu podľa druhej hlavy piatej časti. Takáto potreba vyplýva zo skúseností a požiadaviek praxe. Navrhuje sa rozšíriť dôvody, na základe ktorých správny súd môže rozhodnúť o žalobe proti rozhodnutiam a postupom správnych orgánov bez pojednávania. Pôjde o veci, v ktorých je zrejmé, že rozhodnutie správneho orgánu je potrebné zrušiť pre závažné vecné a procesné pochybenia v zmysle § 250j ods. 3. Z dôvodov procesnej ekonomiky po zadovážení vyjadrenia žalovaného správneho orgánu nie je efektívne a ani potrebné nariaďovať pojednávanie. V ustanovení § 250ja ods. 3 sa zakotvuje možnosť, aby odvolací súd spravidla nemusel vykonať odvolacie pojednávanie pri rešpektovaní požiadavky, že neverejné zasadnutie nie je v rozpore s verejným záujmom. Navrhovaná zmena vyplýva z poznatkov doterajšej súdnej praxe pri aplikácii úpravy dvojinštančného správneho súdnictva. Úmysel, ktorý sleduje, spočíva v ďalšom zrýchlení a zefektívnení konania o opravnom prostriedku v právnych otázkach na Najvyššom súde Slovenskej republiky. Na základe potrieb, ktoré vyvstali v prokurátorskej praxi, precizujú sa otázky súvisiace s aktívnou legitimáciou prokurátora v správnom súdnictve, napríklad v konaní proti nečinnosti orgánu verejnej správy, úprava lehoty na podanie žaloby proti rozhodnutiam a postupom správneho orgánu. Novela odstraňuje i aplikačné problémy, najmä vyprecizuje niektoré aspekty právnej úpravy, námietky zaujatosti, ukladania poriadkovej pokuty, skúmania miestnej príslušnosti a ďalšie. Ďalej doplňuje dôvody, na základe ktorých je generálny prokurátor oprávnený podať návrh na začatie konania a tiež dôvody, keď môže vstúpiť do začatého konania (§ 35). Článok II predmetnej novely zákona č. 71/1992 Zb. o súdnych poplatkoch a poplatkoch za výpis z registra trestov v znení neskorších predpisov upravuje zmeny spojené hlavne s navrhovaným prerozdelením úkonov pri narábaní s odvolaním medzi súd prvého stupňa a odvolací súd. Navrhuje sa, aby sa v odvolacom konaní poplatok platil na účet súdu, proti rozhodnutiu ktorého odvolanie smeruje. Súd vyzve poplatníka na zaplatenie poplatku splatného podaním návrhu na začatie konania, predtým ako nariadi pojednávanie, tak, aby lehota od zaplatenia poplatku do pojednávania, vydania platobného rozkazu alebo rozhodnutia bez nariadenia pojednávania nebola dlhšia ako 2 mesiace. Predsedovi súdu sa priznáva oprávnenie z dôležitých dôvodov povoliť predĺženie dvojmesačnej lehoty. Ak ide o podanie odvolania, navrhuje sa, aby nezaplatenie súdneho poplatku v súdom určenej lehote nebolo dôvodom na zastavenie konania. Úprava smeruje k tomu, aby sa odvolanie dostalo čo najrýchlejšie do štádia meritórneho rozhodovania a odstránil sa tak stav prílišného procesného formalizmu, teda procesného zastavenia konania. Navrhovanou právnou úpravou pritom nie je, samozrejme, dotknutá povinnosť zaplatiť súdny poplatok za odvolanie. Ďalej ide o odstránenie výkladových otáznikov. Štylisticky sa upresňujú vybrané dikcie napríklad v spoločných poznámkach, k položkám 1 a 2 sa expressis verbis rieši dlhodobý aplikačný problém spoplatňovanie žaloby na vypratanie nehnuteľnosti a tiež žalôb na vydanie veci. V sadzobníku súdnych poplatkov sa vypúšťa osobitná paušálna suma 3 000 korún, ktorou sa spoplatňovali žaloby na náhradu škody spôsobenej nezákonným rozhodnutím orgánov verejnej moci alebo jeho nesprávnym úradným postupom. Na základe pripomienok uplatnených v medzirezortnom pripomienkovom konaní predkladateľ upúšťa od súdneho poplatku zakotveného v položke 10 písm. s) zákona o súdnych poplatkoch, ktorý sa týka správneho súdnictva, konkrétne agendy, v ktorej je vecne príslušným Najvyšší súd Slovenskej republiky. Ďalej ide o vypustenie súdneho poplatku za podanie odporu proti platobnému rozkazu. S cieľom stimulovať účastníkov, aby dosiahli zmier, navrhovaná právna úprava znižuje percentuálnu sadzbu súdneho poplatku za vyporiadanie bezpodielového spoluvlastníctva manželov v prípade zmieru z doterajších 3 na 1 %. Novonavrhovaný súdny poplatok v položke 20a nadväzuje na úpravu v § 42 OSP, ak bolo podanie urobené elektronicky, podpísané zaručeným elektronickým podpisom podľa osobitného zákona, súd si bude účtovať za vyhotovenie rovnopisu takéhoto podania a jeho príloh, ktoré vytvoria súdny spis, a rovnopisu podania a ich príloh doručovaných účastníkom súdny poplatok za každú stranu 2 Sk, najmenej 200 korún za podanie, ktoré je návrhom na začatie konania s prílohami, najmenej 50 Sk za ostatné podania. V prípade takto urobených podaní súd vyhotoví potrebný počet rovnopisov a ich príloh bez toho, aby žiadal náhradu vecných nákladov. Už samotný novozavedený poplatok v sebe zahŕňa aj náhradu vecných nákladov tak, že v prípade podaní urobených elektronickými prostriedkami a podpísaných zaručeným elektronickým podpisom súd už osobitne nebude žiadať od účastníka náhradu nákladov podľa § 42 ods. 3 posledná veta OSP. Článok III zákona č. 97/1963 Zb. o medzinárodnom práve súkromnom a procesnom, v tomto smere zmena v § 41a reaguje na praktické problémy, ktoré vznikajú pri posúdení zásady lex fori, právomoci súdu vo veciach osvojenia dieťaťa, navrhované znenie vyjasňuje súčasný právny stav tým, že umožňuje slovenskému súdu, ktorý rozhodol o zverejnení maloletého dieťaťa do predosvojiteľskej starostlivosti, rozhodnúť tiež o osvojení, a to aj v prípade, že dieťa v čase rozhodovania o vlastnom osvojení nemalo pobyt v Slovenskej republike. Táto zmena smeruje k prehĺbeniu zapojenia slovenských orgánov do osudu detí, ktoré mali pôvodne svoj obvyklý pobyt v Slovenskej republike a ktoré boli zverené do predosvojiteľskej starostlivosti rozhodnutím slovenského súdu. Súčasne sa sleduje zvýšenie právnej istoty takýchto detí a ku konaniu o osvojenie z rôznych dôvodov či administratívno-právnych dôvodov nemôže v primeranej dobe dôjsť v štáte, do ktorého bolo dieťa premiestnené. Ďakujem za pozornosť.