B. Bugár, podpredseda NR SR: (2004-03-09):
M. Maxon, poslanec: Ďakujem pekne za slovo. Vážený pán podpredseda Národnej rady, vážený pán minister, dovoľte mi celkom úvodom poďakovať sa pracovníkom ministerstva financií aj pánovi ministrovi za také promptné vysvetlenie toho režimu v súvislosti s novým zákonom o DPH, čo sa týka pôdy, pretože tak ako sme si my vysvetľovali to znenie, ktoré v zákone je, tak sme mali taký interný výklad, že sa vzťahuje na pozemky en block. Ja to pripomínam preto, že bola o tom dosť veľká diskusia, predpokladám teda, že možno aj pán minister sa k tomu vyjadrí, ale ten stav, ktorý ten zákon upravuje, je uspokojivý v tom, že - veľmi zjednodušene povedané - malo by sa to týkať len stavebných pozemkov, kde by v zásade nemali byť výhrady voči takémuto režimu a prirodzene, že sa týka len tých, ktorí sú platiteľmi dane z pridanej hodnoty. Tie naše pochybnosti vznikli na základe toho, že sme si vysvetlili, že sa to týka pozemkov ako takých a ak stále vyhlasujeme, že na Slovensku je nedostatočne rozvinutý trh s pôdou, tak zavedenie nepriamej dane na pozemky ako také by túto situáciu ešte viac skomplikovalo a, samozrejme, že aj pokiaľ by sa to týkalo pozemkov, ktoré sú uvažované na veľké investičné celky alebo priemyselné parky, tak by to situáciu čiastočne skomplikovalo, ale dnes už teda podľa toho výkladu je nám jasne, že by to malo byť v poriadku, takže ešte raz ďakujem pekne. Ešte v úvode by som rád zdôraznil, že sa pripájam k tým pozmeňujúcim návrhom k dani z pridanej hodnoty, ktoré prezentoval kolega poslanec pán Šulaj. Pripájam sa k nim preto, že som presvedčený, že niektoré tie pozmeňujúce návrhy súčasnú dikciu zlepšujú, niektoré vytvárajú optimálnejšie podmienky pre rast podnikateľského prostredia a som presvedčený, že v žiadnom prípade nemenia duch zákona. Prirodzene, s výnimkou toho návrhu, ktorý by mal, podľa jeho návrhu, vstúpiť do platnosti od 1. 1. 2005, kde by sa teda opätovne zaviedli dve daňové pásma, respektíve základná sadzba a znížená sadzba. Ja v súvislosti s tým predkladám tiež jeden pozmeňujúci návrh, takže sa vyjadrím k tomu dôvodu, ktorý viedol pána poslanca Šulaja aj v súvislosti s mojím pozmeňujúcim návrhom. Takže dovoľte mi, aby som vám predložil prvý pozmeňujúci návrh. Navrhujem, § 27 sadzba dane znie: „Sadzba dane je 18% zo základu dane“. Chcel by som teda zdôrazniť, že ten môj návrh sa principiálne líši od pozmeňujúceho návrhu pána poslanca Urbana a od pozmeňujúceho návrhu pána poslanca Šulaja v tom, že ja tú 18-percentnú sadzbu navrhujem dňom účinnosti zákona, kým oni navrhujú dňom 1. 1. 2005. Dámy a páni, prečo som si dovolil prísť s takýmto návrhom, jednoznačne chcem zdôrazniť, že som presvedčený, že na základe našich interných analýz a aj na základe prognóz niektorých ekonomických ústavov, som presvedčený, že pokiaľ by bola sadzba dane z pridanej hodnoty znížená o jeden percentuálny bod, som presvedčený, že takéto zníženie by bolo rozpočtovo neutrálne. Možno, že pán minister financií nám bude kvantifikovať, čo by jedno percento zníženia sadzby dane znamenalo z hľadiska predpokladaného príjmu, ale, dámy a páni, chcel by som zdôrazniť a oprieť sa o štatistické údaje, ktoré sú známe za január, aj keď tým nechcem povedať, že ten vývoj počas celého roku bude podobný, rozhodne február už nebude mať taký dramatický vývoj ako január, ale chcel by som zdôrazniť, že rast spotrebiteľských cien, predovšetkým v oblasti potravín, predstavoval za január, myslím približne okolo 4,7%. Rovnako teda sa chcem oprieť o tie štatistické údaje, ktoré máme a sú známe za posledných 6 mesiacov roku 2003 a z tých štatistických údajov jednoznačne vyplýva, že absolútne najvyšší podiel na miere inflácie má rast spotrebiteľských cien. Prečo si však dovolím tak odvážne tvrdiť, že tento návrh by nemal dopad na štátny rozpočet, pretože ten január nie je taký dramatický z hľadiska rastu spotrebiteľských cien. Už som povedal, že je to zhruba 4,7% a dá sa očakávať istý pokles v ďalších mesiacoch, ale čo je mimoriadne alarmujúce v súvislosti s rastom spotrebiteľských cien, je iná väzba, je to väzba predovšetkým na radikálny pokles spotreby. Prirodzene, že v oblasti potravín a v oblasti základných potravín, január, február, marec bývajú vždy v degrese. Chcel by som však poznamenať, že ten medziročný pokles, ktorý ja kvantifikujem od 10 do 20% podľa jednotlivých druhov potravín alebo jednotlivých poľnohospodárskych komodít, je kvantifikovaný na báze január 2003 a január 2004. Túto skutočnosť zdôrazňujem preto, že nie je toto porovnanie medzimesačné, to znamená december - január, ale január 2003 a január 2004. Z toho pohľadu by sa asi zdalo, že by bolo naozaj podstatne optimálnejšie, keby sa k tomu návrhu, ktorý podáva pán poslanec Šulaj, pristúpilo už dňom účinnosti zákona, to znamená, že by boli dve sadzby, tak ako on navrhuje, 10-percentnú sadzbu na základné potraviny a iné, ktoré citoval z nomenklatúry colného sadzobníka. Ten môj návrh, jednoducho nedovolil som si taký odvážny návrh predložiť predovšetkým preto, že, pán minister, jednoducho z hľadiska optimálneho vývoja rozpočtového hospodárenia, aj keď som opozičný poslanec, tak nemali by sme mať ambíciu, aby sme vám rozpočtové hospodárenie za rok 2004 zásadným spôsobom nabúrali. Preto ešte raz opakujem, som presvedčený, že pokiaľ by teda môj pozmeňujúci návrh na zníženie sadzby dane z pridanej hodnoty o jeden percentuálny bod prešiel, tak som presvedčený, že bude neutrálny z hľadiska rozpočtu, neutrálny z hľadiska výnosu tejto dane, neutrálny predovšetkým preto, že aj to jedno percento, dovolím si tvrdiť, by mohlo mať aktivačné faktory na to, aby aspoň čiastočne rástla spotreba, alebo sa spotreba predovšetkým v oblasti potravín udržala na prijateľnej úrovni. Z toho pohľadu by som chcel ešte zdôrazniť a teraz teda sa opieram o ten návrh, ktorý predložil pán poslanec Šulaj, aby boli zavedené dve sadzby dane z pridanej hodnoty. Dámy a páni, zásadným spôsobom sa jedna skupina odborníkov rozchádza s druhou skupinou odborníkov z hľadiska budúceho možného vývoja spotrebiteľských cien potravín. Všeobecne sa teda vyhlasuje, že rast spotrebiteľských cien potravín by sa mal pohybovať niekde okolo 6 až 8%. Chcel by som teda zdôrazniť, že Výskumný ústav ekonomiky poľnohospodárstva a potravinárstva má na ten cenový vývoj celkom iný názor. Výskumný ústav potravinárstva sa vo svojich odhadoch pohybuje, samozrejme, opäť podľa jednotlivých agrokomodít alebo jednotlivých potravinárskych tovarov od 10-percentného až po 30-percentné zvýšenie. Ja v tejto chvíli, samozrejme, nechcem tvrdiť, že toto zvýšenie je spôsobené výhradne jednotnou sadzbou dane z pridanej hodnoty vo výške 19, alebo teda úprava dane z pridanej hodnoty zo 14 na 19%. Je tam niekoľko vážnych faktorov, ale to 5-percentné zvýšenie sadzby dane z pridanej hodnoty nepochybne má na tento vývoj podľa môjho názoru nie zanedbateľný vplyv. V súvislosti s tým by som ešte chcel poznamenať a možno doplniť pána poslanca Šulaja v tom, že všeobecne sa vyhlasovalo, a v tejto snemovni sme už o tom hovorili, že princíp daňovej reformy má smerovať k spravodlivosti, ale predovšetkým ku znižovaniu daňového zaťaženia. Dámy a páni, opäť by som chcel pripomenúť, že agrárny sektor na medziročnej báze, teda v medziročnom porovnaní rok 2003 až 2004, sa zásadným spôsobom jeho daňová pozícia mení, ale zásadným spôsobom sa mení negatívne. Už som spomínal, že pôvodná sadzba dane z pridanej hodnoty, teda znížená sadzba zo 14 na 19% je 5-percentný nárast, rovnako 5-percentný nárast je aj v dani z príjmu. By som povedal, že tí, ktorí sú čiastočne ľahostajní k tomu agrárnemu sektoru, tak teraz môžu povedať, vážení, tak prosím vás pekne, o čom tu rozprávate, veď agrárny sektor za rok 2003 dosiahol stratu 2,3 mld. Sk, takže o akom daňovom základe z hľadiska daní z príjmu môžeme hovoriť. Len pre porovnanie uvádzam, že sadzba dane z príjmu podľa režimu, v ktorom boli poľnohospodári do 31. 12. 2003, bola 15%, dnes je tá sadzba dane z príjmu 19%. Ešte raz zopakujem, že poľnohospodársky sektor dosiahol stratu 2,3 mld. Sk a z toho titulu je malý predpoklad, že vznikne kumulovaný, teda celkový základ dane z príjmu za agrárnu oblasť. Chcel by som ale zdôrazniť, že nie je to dobré riešenie, tak ako sa navrhuje, alebo tak ako bolo schválené, pardon, predovšetkým preto, že istým spôsobom znevýhodňuje tých, ktorí efektívne hospodária a zrovnoprávňuje ich z hľadiska ekonomickej pozície s tými, ktorí dlhodobo dosahujú, či už z objektívnych alebo subjektívnych dôvodov stratu. Takže, vážené dámy a páni, chcel by som vás poprosiť o podporu toho môjho pozmeňujúceho návrhu a som naozaj presvedčený, že prostredníctvom stabilizácie a mierneho rastu spotreby by tento môj návrh mohol byť, alebo ja som o tom presvedčený, by tento môj návrh mal byť rozpočtovo neutrálny. Dámy a páni, dovoľte mi, aby som vám predložil ďalší pozmeňujúci návrh k vládnemu návrhu zákona o dani z pridanej hodnoty. Dámy a páni, navrhujem v § 79 ods. 1 sa vkladá ods. 2, ktorý znie: „Ak platiteľ v zdaňovacom období uskutočnil vývoz tovaru, ktorý predstavuje najmenej 30% zo všetkých uskutočnených zdaniteľných plnení, v cenách bez dane a za toto zdaňovacie obdobie predloží daňové priznanie do 15 dní po jeho skončení, má nárok na vrátenie nadmerného odpočtu viažuceho sa na vývoz tovaru do konca kalendárneho mesiaca, v ktorom predložil daňové priznanie. Pomerná časť nadmerného odpočtu viažuca sa k vývozu sa určí ako súčin odpočítateľnej dane za príslušné zdaňovacie obdobie a percentá vývozu za príslušné zdaňovacie obdobie, zaokrúhlené na celé koruny. Terajší odsek alebo navrhovaný odsek § 79, ods. 2 sa označí ako ods. 3. Dámy a páni, ten text je dosť nepochopiteľný a komplikovaný, ale dovoľte mi, aby som sa pokúsil vysvetliť vám a zdôvodniť, prečo chcem takýto návrh podať. Návrh nového zákona o dani z pridanej hodnoty upravuje vracanie nadmerného odpočtu platiteľovi DPH, ako som už uviedol, v § 79 rovnakým spôsobom ako súčasný, platný zákon o dani z pridanej hodnoty. Nadmerný odpočet sa vracia platiteľovi v podstate s trojmesačným oneskorením po tom, čo daň z pridanej hodnoty na vstupe musel zaplatiť. Napríklad platiteľ hradí daň z pridanej hodnoty svojim dodávateľom, respektíve colníci v priebehu mesiaca január 2004 na základe existujúcich daňových dokladov. Uvedené daňové doklady zahrnie do daňového priznania za mesiac január 2004, ktoré podáva 25. februára 2004, v ktorom mu vznikne nadmerný odpočet.