Kažimír, Peter, minister financií SR (2018-02-15):
Ďakujem veľmi pekne. My na ministerstve financií sme si vedomí, že v súčasnosti absentuje na Slovensku, rovnako ako aj v mnohých iných krajinách, jasná právna úprava, ktorá by definovala alebo bližšie upravovala, aký charakter majetku kryptomeny majú. Krajiny buď neupravujú nakladanie s kryptomenami vôbec, alebo im priznávajú rôzne statusy. Považujú ich za určitú formu peňazí, ktoré nie sú zákonným platidlom. Deje sa tak napríklad v Luxembursku, vo Švédsku, v Argentíne alebo v Austrálii. Považujú ich za finančný majetok napríklad v Nórsku, za komoditu ich považujú v Spojených štátoch amerických alebo obmedzujú ich používanie iba na súkromné peniaze fyzických osôb, ako to robia v Nemecku alebo v Číne. Alebo ich používanie úplne zakázali ako v Bolívii. Stále viac krajín Európskej únie, ale aj sveta sa obracia v tejto téme na G20, na zoskupenie G20 alebo na Európsku komisiu, a preto aj my budeme sledovať aj iniciatívy z ich úrovne, lebo vidíme, že prístupy zvolené na celom svete sú naozaj veľmi rôzne a veľmi pestrofarebné. V ekonomike je množstvo anonymných transakcií aj mimo kryptomien. Anonymita však nie je prekážkou vykonateľnosti akéhokoľvek zákona a takisto zákona o dani z príjmov. Všetky informácie, naozaj všetky informácie o transakciách týkajúcich sa nakladania s kryptomenami sa dnes ukladajú v čase postupne za sebou v tzv. blockchaine a nie je možné ich meniť. To znamená, že pokiaľ bude existovať blockchain, budú existovať aj informácie o všetkých vykonaných transakciách a nie je vylúčené, že ich raz v budúcnosti daňový úrad v dohľadnej dobe získa, aj keď sa v súčasnosti javí transakcia ako anonymná. Daňový úrad sa však nemusí spoliehať len na dáta, ktoré stiahne zo systému, ale môže využiť aj inštitút miestneho zisťovania alebo daňovej kontroly priamo u daňovníka, v rámci toho sa môže pozrieť aj do konkrétnych elektronických zariadení a preveriť, či daňový subjekt vykonal transakcie s kryptomenami alebo nie a či ich správne zdanil. Pretože podotýkam, že nejde o zavedenie nových daňových povinností. Hovoríme o spôsobe presného určenia dane, ktorú treba zaplatiť zo ziskov z kryptomien. Daňová povinnosť teda už existuje a existovala aj v minulosti podľa zákona o dani z príjmov. Existuje množstvo, množstvo otázok množstvá slovenských, ale aj európskych daňovníkov, ako majú postupovať? A našou ambíciou je im odpovedať jasne na tieto otázky. Náhle a výrazné zmeny hodnoty bitcoinu nie sú problémom z hľadiska výpočtu dane. Zo samotného pohybu kurzu napríklad bitcoinu, či už to bol výrazný nárast koncom minulého roka, alebo výrazný pokles, ako spomínate, nevyplýva daňová povinnosť. Moment zdanenia nastáva pri realizácii zisku z kryptomeny, napríklad pri predaji alebo pri nákupe veci za kryptomenu. Pri každej takej transakcii je nejaká protihodnota, ktorá je vyčísliteľná. A buď peniaze ako také, alebo vecné plnenie oceniteľné v eurách alebo v inej mene. Ministerstvo financií na základe rokovaní s Finančnou správou plánuje vydať k tejto téme v krátkom čase metodické usmernenie, ktoré pomôže daňovníkom zorientovať sa pri vyčíslení daňových povinností zo ziskov z kryptomien. Chcem ale jednoznačne povedať, že cieľom tohto usmernenia ministerstva nie je regulovať kryptomeny a nakladanie s nimi, ale len poskytnúť daňovníkom potrebné informácie, aby vedeli ľahšie a správne vysporiadať svoje daňové povinnosti v zmysle zákona. Skončil som.