NaiveNeuron/SloPal huggingface dataset:
Blanár, Juraj, poslanec NR SR (2010-12-09):
Ďakujem. Vážený pán poslanec Somogyi, naozaj vaše vystúpenie bolo korektné a zaujali ma tam pasáže, kde ste hovorili o tom, že toto nie je dôležitá téma. Dôležitá téma je zabezpečovať finančné prostriedky, alebo aby ľudia mali z čoho žiť. Tak som to nejako parafrázoval, čo ste povedali. Nuž, ale ja si myslím, že ľudia nežijú len podľa toho, že koľko majú peňazí vo vrecku a potom konzumne ich pôjdu míňať, ale riadia sa aj inými hodnotami, a to je trošku komplexnejší pohľad, ako ste to vy zúžili iba na finančné prostriedky. A v tejto súvislosti by som práve od vás očakával, ktorý ste hovorili o spolupráci, o podpore, prečo ste nepodporili posilnenie rozpočtu Úradu Slovákov žijúcich v zahraničí na napĺňanie dohody medzi Maďarskou a Slovenskou republikou, na podporu národnostných menšín v oblasti vzdelávania kultúry, obyčajných 99,5 tis. eur na to, aby mohli sa vzdelávať vzájomne naši príslušníci národnostnej menšiny v Maďarsku a podporiť jednoducho to vzdelávanie. Tam ste mohli preukázať naozaj ten skutočný záujem ako pomôcť, nie takýmto spôsobom, vytrhávaním z kontextu závery Benátskej komisie. Ďakujem.
P. Hrušovský, predseda NR SR: (2005-05-24):
(Hlasovanie.) 139 prítomných, 52 za, 23 proti, 61 sa zdržalo, 3 nehlasovali. Neschválili sme návrh, preto budeme hlasovať o ďalších pozmeňujúcich návrhoch.
Sulík, Richard, predseda NR SR (2011-09-14):
Prosím, hlasujte teraz. (Hlasovanie.) Prítomných 145 poslancov, hlasovalo 78 za, 67 proti. Národná rada schválila vládny návrh novely zákona č. 43/2004 o starobnom dôchodkovom sporení. Poprosím pána poslanca Pavla Hladkého, ktorý je spoločným spravodajcom výboru pre obranu a bezpečnosť, aby uviedol hlasovanie v druhom čítaní o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 346/2005 o štátnej službe profesionálnych vojakov Ozbrojených síl Slovenskej republiky, tlač 405. Nech sa páči. (Hlasovanie o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 346/2005 Z. z. o štátnej službe profesionálnych vojakov ozbrojených síl Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov , tlač 405.)
Vašečka, Richard, poslanec NR SR (2016-10-27):
Ďakujem, pán predsedajúci. Kolegovia, kolegyne, dovoľte, aby som predniesol návrh uznesenia. Uznesenie Národnej rady Slovenskej republiky k správe Osobitného kontrolného výboru Národnej rady Slovenskej republiky na kontrolu činnosti Vojenského spravodajstva o stave použitia informačno-technických prostriedkov za I. polrok 2016, tlač 167. Národná rada Slovenskej republiky berie na vedomie správu Osobitného kontrolného výboru Národnej rady Slovenskej republiky na kontrolu činnosti Vojenského spravodajstva o stave použitia informačno-technických prostriedkov za I. polrok 2016, tlač 167. Pán predsedajúci, prosím vás, dajte hlasovať o tomto návrhu uznesenia.
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2018-10-24):
Nech sa páči, prezentujme sa a hlasujme o bode 1. (Hlasovanie.) Prítomných 144 poslancov, za 52, proti 70, zdržalo sa 22 poslancov. Prvý bod návrhu pána poslanca sme neschválili. Nech sa páči.
Danko, Andrej, podpredseda NR SR (2024-06-26):
Vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, pokračujeme v popoludňajšom rokovaní desiateho dňa 15. schôdze Národnej rady Slovenskej republiky podľa odsúhlasenej zmeny programu prerokovaním návrhu na voľbu podpredsedu Národnej rady Slovenskej republiky, ktorý je uverejnený ako tlač 373. Tak ako je známe, poslanec Blaha sa písomne k 25. júnu 2024 vzdal funkcie podpredsedu Národnej rady Slovenskej republiky. Prosím, aby Národná rada uvedenú skutočnosť vzala uznesením na vedomie. V tejto súvislosti podali poslanci – členovia poslaneckého klubu za stranu SMER – sociálna demokracia – návrh, aby Národná rada zvolila do tejto funkcie poslanca Tibora Gašpara. Teraz prosím poslanca Richtera, aby sa ujal slova a návrh uviedol. (Rokovanie o návrhu na voľbu podpredsedu Národnej rady Slovenskej republiky , tlač 373.)
P. Hrušovský, podpredseda NR SR: (2002-08-19):
L. Orosz, poslanec: Ďakujem, pán podpredseda. Chcem povedať v podstate jednu vetu alebo jednu myšlienku. Ako chápeme verejné vyjadrovanie sympatií. Takto je formulovaný ten paragraf. Verejné vyjadrenie sympatie určitej politickej strane, určitej ideológii, určitému hnutiu môžeme prejaviť tým, že sa zúčastníme na predvolebnom mítingu takejto strany. A verejne prejavíme sympatie niečomu. V takej formulácii, v akej bol schválený ten Trestný zákon, v podstate znamená kriminalizáciu všetkých sympatizantov tej strany, ktorá sa zúčastní volebnej kampane, napríklad. Takto môže byť zneužité toto ustanovenie. Ja to nazývam kaučukový paragraf. V prípade, že hrozí na Slovensku vláda silnej ruky, tak reálne môže hroziť to, o čom hovorím. V tom je nebezpečie takejto formulácie § 261 Trestného zákona. Vôbec nejde o tú druhú časť toho ustanovenia - verejné spochybňovanie, popieranie, podpora. Ale tá prvá časť tohto ustanovenia je v súčasnej dobe veľmi nebezpečná, pán poslanec. Tak to je. Ďakujem pekne.
Paška, Pavol, predseda NR SR (2013-05-15):
(Hlasovanie.) 144 prítomných, 135 bolo za, 9 sa zdržalo. Návrhy sme schválili. Pán poslanec Kondrót uvedie hlasovanie v druhom čítaní o vládnom návrhu zákona o Štátnom fonde rozvoja bývania . Je to tlač 381.
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2021-11-30):
Dve faktické poznámky na vaše vystúpenie. Najprv pán poslanec Ján Kerekréti.
Sárközy, Irén, poslankyňa NR SR (2018-10-24):
Pán predsedajúci, prosím, dajte hlasovať o tom, že Národná rada v súlade s rozhodnutím predsedu Národnej rady prideľuje predložený návrh zákona na prerokovanie výboru pre financie a rozpočet, ústavnoprávnemu výboru, výboru pre hospodárske záležitosti a výboru pre pôdohospodárstvo a životné prostredie. Za gestorský výbor navrhujem výbor pre financie a rozpočet. Zároveň odporúčam, aby výbory uvedený návrh prerokovali do 30 dní a gestorský výbor do 32 dní od jeho prerokovania v prvom čítaní na schôdzi Národnej rady.
J. Kužma, poslanec: (2001-12-19):
J. Migaš, predseda NR SR: (Hlasovanie.) Prítomných je 104 poslancov, za 71, proti 1, zdržalo sa 26, nehlasovalo 6. Tento návrh sme schválili. Ďalej.
M. Hort, podpredseda NR SR: (2009-09-10):
Teraz poprosím spravodajcu z výboru pre pôdohospodárstvo, životné prostredie a ochranu prírody, pána poslanca Jána Čecha, aby informoval Národnú radu Slovenskej republiky o výsledku rokovania výboru o tomto návrhu vlády. Nech sa páči.
Danko, Andrej, predseda NR SR (2017-04-06):
Pán poslanec Vašečka.
Milanová, Natália, ministerka kultúry SR (2021-11-24):
Ďakujem veľmi pekne. Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, páni poslanci, ďalším z nášho balíčka mediálnych zákonov je Autorský zákon, ktorým chceme mediálny trh posunúť na európsku úroveň 21. storočia. Novela tohto zákona do značnej miery súvisí aj s transpozíciou smerníc Európskeho parlamentu a Rady EÚ, konkrétne ide o smernice 2019/790 a 219/789. Venujeme sa právam a povinnostiam pre poskytovateľov služieb, zdieľania obsahu online. Hovoríme jasné stop nelegálnemu obsahu za účelom zamedzenia kradnutia obsahu, resp. nelegálnej distribúcie obsahu. Sme pre online platformy vytvorili pravidlá, ktoré budú musieť povinne dodržiavať. Zároveň spúšťame novinku, ktorou je Best-Seller Clause. Ide o systém, v ktorom sa autor dohodne s vydavateľom na odmene za svoju prácu, ak sa daná kniha stane bestsellerom. Ten systém dnes funguje tak, že autor sa s vydavateľstvom dohodne v rámci zmluvy na nejakej sume za svoje dielo, a tá suma je väčšinou jednorazovo vyplatená, konečná, ak teda dohoda nie je ešte potom na nejakom postupnom vyplácaní možno nejakých drobných percent. Ale môže sa stať, že do vydavateľstva príde autor s rukopisom alebo knihou, o ktorej nikto nevie, že sa z neho stane bestseller, ako napríklad sa to stalo v prípade Harryho Pottera. A potom sme považovali za veľmi dôležité dať do zákona to, aby tento autor mohol byť potom ešte ďalej primerane finančne odmeňovaný za ten úspech toho svojho diela, aby to neskončilo iba jednorazovou odmenou pri uzatváraní toho zmluvného vzťahu, ale aby získal financie aj z neočakávaní veľkého predaja následne. Ďalej je cieľom zákona uľahčiť cezhraničné poskytovanie online služieb, ktoré sú doplnkom k vysielaniu, preto sa zavádza k tzv. doplnkovým online službám zásada krajiny pôvodu, podľa ktorej sa k vymedzeným autorskoprávnym spôsobom použitia vysporiadajú práva a uzavrú licenčné zmluvy len v členskom štáte vysielateľa. Zároveň sa nastavuje vysporiadanie práv v prípade prenosu programov prostredníctvom techniky tzv. priameho vstupu. Ďakujem, dámy a páni, pre začiatok by to bolo z mojej strany všetko.
Sulík, Richard, predseda NR SR (2011-09-14):
Ďakujem pekne. Teraz požiadal o vystúpenie navrhovateľ, ktorý v tomto momente je pán poslanec Kondrót. (Ruch v sále.)
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2011-04-06):
Vyhlasujem rozpravu o tomto bode programu za skončenú. Pán navrhovateľ, chcete sa vyjadriť k rozprave? (Reakcia navrhovateľa.) Nech sa páči.
Žiga, Peter, podpredseda NR SR (2024-02-27):
Na vaše vystúpenie tri faktické poznámky. Poslanec Matovič.
Dvořák, Oskar, poslanec NR SR (2024-01-23):
Ja ti ďakujem, Vierka, za pekný prejav a ty si sa venovala aj tomu, že aké sú teda vyjadrenia predstaviteľov vládnej koalície v médiách. A už to tu niektorí kolegovia spomínali, že to je vlastne jediná forma komunikácie, ktorú my máme s vládnou koalíciou, keďže sa rozhodla nediskutovať tuto s nami v pléne, tak nám teda iba zostáva sledovať ich mediálne vyjadrenia, keď vyjdú tuto pred, pred sálu a urobia si tlačovú konferenciu, alebo, alebo keď niečo povedia do nejakého rozhovoru, tak teda odhadujeme, že asi ako teda by tá diskusia mohla a my ju tak trošku fingujeme teda. A ja ale som si donedávna myslel, keď sme, keď tá debata prebiehala pred dvomi týždňami, tak som si myslel, že toto je celkom taký zodpovedný indikátor toho, čo si vlastne predstavitelia vládnej koalície myslia. Ale potom vlastne, ja už som z toho sám zmätený, že ja keď si urobím ten historický exkurz, pozriem sa do decembra, tak tam, tu, Erik Tomáš tu rozprával o tom, že skrátené legislatívne konania, to môžeme obchádzať hocijako a treba tie výsledky samotné. Potom teda registroval som nejaké kolégium pána ministra Suska, kde to teda bolo prerokované a čo sa teda sťažujeme. Potom už som tu aj videl vyjadrenia pána Pellegriniho, ktorý teda hovoril o tom, že však načo sa teda my sťažujeme, že tu teda prebieha diskusia a načo teda nejaké že, to už je kvalitou asi aj na úrovni MPK tu chcel naznačiť, teda riadneho medzirezortného pripomienkového konania. No a potom už zrazu sledujem to otáčanie a už teda aj protichodné názory a už tu počúvam o tom, ako pán Danko navrhuje zmenu rokovacieho poriadku. Tak teda ja sa pýtam, že ako to tu bude v budúcnosti prebiehať, keď tu skrátime naše vystúpenia, ktoré teda slúžili vám koalícii ako náhrada riadneho medzirezortného pripomienkového konania, to znamená, že tu to fiktívne medzirezortné pripomienkové konanie a tú diskusiu viete ďalej skresať, tak potom bude tu vôbec prebiehať nejaká diskusia, keď tu ďalej budete valcovať na ďalšej schôdzi niečo? (Potlesk.)
Rošková, Ľubica, poslankyňa NR SR (2013-02-08):
Ďakujem pekne. Pani podpredsedníčka, kolegovia, kolegyne, dovoľte prečítať zápisnicu o výsledku tajného hlasovania o návrhu na voľbu Rady Rozhlasu a televízie Slovenska za oblasť ekonómie, ktoré sa konalo 7. februára 2013. Na tajné hlasovanie o návrhu na voľbu člena Rady Rozhlasu a televízie Slovenska za oblasť ekonómie bolo vydaných a poslanci si osobne prevzali 139 hlasovacích lístkov, teda na voľbe bolo prítomných 139 poslancov. Po vykonaní tajného hlasovania overovatelia Národnej rady Slovenskej republiky spočítali hlasy a zistili, že v tajnom hlasovaní o návrhu na voľbu člena Rady Rozhlasu a televízie Slovenska za oblasť ekonómie všetci poslanci odovzdali hlasovacie lístky. Zo 139 odovzdaných hlasovacích lístkov boli 4 neplatné a 135 platných. Podľa platných hlasovacích lístkov overovatelia zistili, že pri Martinovi Greššovi nehlasoval za návrh nikto, hlasovalo proti návrhu 89, zdržalo sa hlasovania 46, Dušanovi Koblišekovi hlasoval za návrh 1, proti návrhu 86, zdržalo sa hlasovania 48, Andrejovi Kramárovi hlasovalo za návrh 40, proti návrhu 61, zdržalo sa hlasovania 34, Petrovi Kubicovi hlasovalo za návrh 77, proti návrhu 30, zdržalo sa hlasovania 28, Vladimírovi Sečkovi nehlasoval za návrh nikto, hlasovalo proti návrhu 88, zdržalo sa hlasovania 47, Jaroslavovi Šoltysovi hlasovali za návrh 4, proti návrhu 88, zdržalo sa hlasovania 43, Elene Šrámkovej nehlasoval za návrh nikto, hlasovalo proti návrhu 86, zdržalo sa hlasovania 49. Na voľbu člena Rady Rozhlasu a televízie Slovenska za oblasť ekonómie je potrebný súhlas nadpolovičnej väčšiny hlasov prítomných poslancov. Overovatelia konštatujú, že v tajnom hlasovaní bol za člena Rady Rozhlasu a televízie Slovenska za oblasť ekonómie zvolený Peter Kubica. Overovatelia poverili svojho člena Ľubicu Roškovú oznámiť výsledok hlasovania v Národnej rade Slovenskej republiky. Ďakujem pekne.
Jurinová, Erika, podpredsedníčka NR SR (2015-04-21):
Dávam slovo pánovi poslancovi Miškovovi, ktorý sa v sále nenachádza, a tak stráca poradie. Pán poslanec Kollár, nech sa páči.
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2020-10-13):
Päť faktických poznámok na vystúpenie pani ministerky. Pán poslanec Fico ako prvý.
Pleštinská, Zita, poslankyňa NR SR (2021-11-04):
Ďakujem, pán predsedajúci. Pán kolega Pročko, reformy sa rodia veľmi ťažko. Zmeniť zaužívaný systém je veľmi náročné. Samozrejme, že máme rôzne názory v koalícii, pretože načúvame všetkým aktérom, lesníkom, ochrancom prírody, rovnako ľuďom, ktorí radi chodia do lesa. Je samozrejmé, že opozícia tento, tohto poslaneckého návrhu sa klamstvami snaží aktérov uviesť do omylu a postaviť ich proti reformám. Reformy v oblasti národných parkov nedokázala doviesť do konca žiadna vláda, pretože vždy narazila na veľký odpor. Akademická vedecká obec vyjadrila svoju jednoznačnú podporu reforme národných parkov, novela zákona o ochrane prírody a krajiny zabezpečí národným parkom náležitú ochranu. Memorandum o spolupráci medzi ministerstvami životného prostredia a pôdohospodárstva dáva odpovede na otázky kladené odporcami reforiem. Naše národné parky sú chránené len na papieri. Jedno z kritérií, ktoré by mali spĺňať podľa Medzinárodnej únie na ochranu prírody a prírodných zdrojov, je mať najmenej polovicu rozlohy v bezzásahovej zóne. Zdravé a fungujúce národné parky a tiež odolné lesné ekosystémy zohrávajú dôležitú, osobitnú úlohu v čase klimatickej krízy. Zo spolupráce nebudú vylúčení vedci, lesníci a ochranári. Konflikt medzi lesníkmi a ochranármi je možné vyriešiť v prospech životného prostredia, a to jednoznačným vymedzením kompetencií, aby sa odlíšili hospodárske lesy od národných parkov a pravidlá v nich akceptovala celá spoločnosť vrátane lesníkov a ochranárov. Ďakujem.
Mikolaj, Ján, poslanec NR SR (2011-10-11):
Ďakujem za slovo. Vážený pán podpredseda vlády, toto asi nebude o letákoch a farebných obrázkoch, ale to bude asi o podstate veci. Na úvod ste spomínali, že sa tu prehlbuje dlhová služba, že štáty sa nám zadlžujú viac a viac. No ale to je ten zásadný problém, ktorý máme aj my, že euroval jednoducho toto nerieši. Euroval tu máme jeden a pol roka. A aká je situácia? Štáty sa nám zadlžujú viac a viac a bez ohľadu na to, či bol alebo nebol prijatý, tak situácia sa neustále zhoršuje. Čiže euroval nerieši podstatu problému. A to je tá zásadná vec, na ktorú treba všetky tie vystúpenia smerovať. Čiže to nie je o tej polievke dokola, ale o ten základný problém. Ďalej hovoríte, že zodpovednosť. No ale veď akú malo zodpovednosť napríklad Grécko, alebo banky, ktoré Grécku požičiavali peniaze, bez ohľadu na to, aké boli kritériá a ako ich oni vyhodnocovali? Jednoducho im požičiavali a klamali, klamali. Takže, kto by mal prijať zodpovednosť? My alebo Grécko a banky, ktoré mu požičiavali na to, aby sa situácia vyriešila? Ale toto situáciu nerieši, lebo to sú len veci, ktoré sa dejú okolo. Hovoríte o solidarite. Ešte raz, aká solidarita, keď tu niekto klamal? Aká solidarita, keď niekto inak vykazoval to, čo sa v skutočnosti stalo? Takže to nie je solidarita. Možnože tá solidarita je na škodu, keď sa takéto veci prekrývajú a takýmto spôsobom sa riešia. Ale chcem sa ešte opýtať aj na ten ďalší postup, kam to vlastne smeruje? Kde skončí ten euroval 2? Nebude náhodou fiškálna únia? Kto zabráni tomu? Kde sú pravidlá? Kto bude vedieť povedať, kde skončia všetky tie ďalšie a ďalšie finančné stabilizačné mechanizmy? Nedostaneme sa nepriamo k tomu, že tu bude okrem menovej aj fiškálna únia a z tej už potom nebudeme mať najmenšiu šancu, aby sme vycúvali a rozhodovali o veciach, ktoré sú originálne pre členské štáty?
M. Číž, podpredseda NR SR: (2007-03-29):
Teraz prosím určenú spravodajkyňu z výboru pre sociálne veci a bývanie pani poslankyňu Moniku Gibalovú, aby informovala Národnú radu Slovenskej republiky o výsledku rokovania výborov o tomto návrhu vlády. Máte slovo, pani poslankyňa.
Zemanová, Anna, poslankyňa NR SR (2018-06-20):
Ďakujem pekne za slovo. Pán kolega, jasne bolo zrejmé z vášho vystúpenia, že naozaj máte skúsenosti. Avšak bol to aj taký typický príklad toho, ako dvaja ľudia hovoria o tej istej veci, ale každý pod jedným pojmom rozumie niečo iné. A to si myslím, že je aj v súčasnosti problémom práve v tomto lesníctve alebo v otázke, problematike lesa, že lesník vidí, že les je aj na vyrúbanej ploche, kde nie je ani jeden strom, ale tí druhí, ochranári a verejnosť, tam ten les nevidí. A to isté je v tom popise, ako ste hovorili o výberkovom spôsobe a prirovnávaní, že sa vlastne sa nedá použiť napríklad vo flyši alebo na niektorých lokalitách, lebo sa tam nedostanú kone takýmto spôsobom. No, ja si skôr myslím, že predkladateľ Martin Fecko mal na mysli pod výberkovým spôsobom skôr taký prírode blízkemu hospodárstvu. Čiže pokým si všetci neujednotníme slovník a čo presne, čo ktorý spôsob znamená a aby sme všetci pod jedným pojmom mysleli, že modrá je modrá, zelená je zelená, tak zrejme nebudeme vedieť vôbec spolu komunikovať. A to je, a teraz to hovorím v dobrom, nie v zlom, že by sme nechceli nájsť spoločnú reč, ale jednoducho musíme nájsť ten spoločný slovník, lebo si nebudeme rozumieť. Lesník aj ten lesný projektant robí úplne svoju, pri najlepšom vedomí a svedomí svoju lesnícku poctivú právu. Pripraví lesný plán, program starostlivosti o les, ale tí druhí vlastne mu nerozumejú alebo s nim nesúhlasia, pretože... (Vystúpenie prerušené časomerom.)
Paška, Pavol, predseda NR SR (2014-10-30):
Dobre. Ďakujem pekne. Poprosím teraz pána poslanca Kamenického, aby uvádzal v druhom čítaní hlasovanie o vládnom návrhu zákona č. 595 o dani z príjmov. Je to tlač 1123. (Hlasovanie o vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony , tlač 1123.)
Přidal, Alojz, poslanec NR SR (2011-09-14):
Ja som chcel povedať len to isté, v čom ma predrečník predbehol, že tiež teda navrhujem bod 11 vyňať na osobitné hlasovanie spoločnej správy. Ďakujem.
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2023-05-17):
Dávam slovo spravodajcovi z ústavnoprávneho výboru, pánovi poslancovi Borisovi Suskovi, aby informoval Národnú radu o výsledku rokovania výboru o tomto návrhu zákona a aby odôvodnil návrh a stanovisko gestorského výboru.
Susko, Boris, poslanec NR SR (2014-11-08):
Ďakujem pekne za slovo, pán predseda. Vážení kolegovia, rád by som upriamil vašu pozornosť na tému tejto schôdze, ktorou je návrh na vyslovenie nedôvery predsedovi vlády a najmä na odôvodnenie tohto návrhu. Ak si prečítate z tohto odôvodnenia, dovolím si z neho citovať niekoľko ustanovení: „Predseda slovenskej vlády dlhodobo preukazuje očividnú neschopnosť, hlavne neochotu vytvárať účinné mechanizmy na zamedzenie zničujúcich dopadov. Predseda vlády dlhodobo a systematicky povyšuje evidentne korupčné správanie. Strana SMER pod vedením predsedu vytvorila organizovaný systém, ktorý cielene vytvára priateľské prokorupčné prostredie. Predseda vlády umožnil vytvoriť skorumpovaný, sofistikovaný systém...“ Ak si prečítate celé toto odôvodnenie, prídete na to, že sú to všetko iba takéto všeobecné konštatovania, bez konkrétnych argumentov, bez konkrétnych dôkazov. Nechcem poukazovať na všetko, čo pán minister uviedol na adresu predkladateľov, ale chcem poukázať na všetky tie opatrenia, ktoré pán minister vymenoval a ktoré vláda za ostatné dva roky urobila v rámci protikorupčných opatrení. Nepočítal som ich presne, ale nestačili by mi ani prsty dvoch rúk na to. Ak si dáte na misky váh všetky tieto protikorupčné opatrenia, ktoré uviedol pán podpredseda vlády, a na druhú stranu prázdne frázy v odôvodnení návrhu, myslím si, že je úplne jasný výsledok aj pre nezainteresovaného poslucháča, ako aj samotný účel tejto schôdze. Ďakujem.
Nicholsonová, Lucia, poslankyňa NR SR (2015-02-03):
Ďakujem veľmi pekne. Ďakujem aj za ten prejav Jozefovi Mihálovi, ja dúfam, že to zaplní slovenský internet, aby ľudia naozaj pochopili, že tie miliardy v tom II. pilieri sú pre ľudí, ako ste vy, ktorí nevytvárajú tie hodnoty, len prerozdeľujú stále peniaze niekoho iného, príliš veľkým lákadlom, a preto sa uchyľujete k rôznym demagógiám. Tu v tejto sále niekoľkokrát odznelo od rôznych poslancov za SMER, aby ľudia vystúpili z II. piliera, to boli priame výzvy. Napríklad pán poslanec Blaha (reakcia z pléna), môžete si pozrieť jeho faktické. Ale iné som chcela povedať. Tie nožnice, tých 50-tisíc detí na 89-tisícovú armádu štyridsiatnikov, ktorých raz budú mať živiť v tom dôchodku, to ony sú ešte o to nebezpečnejšie, že my by sme si mali pozrieť, že kde sa tie deti rodia. Ono v majoritnej časti spoločnosti sa nerodia, tam tá demografická krivka prepadla absolútne. Kde sa tie deti naše ešte ako-tak rodia, to sú rómske osady. A pokiaľ sa táto krajina vážne nezamyslí a nezačne robiť niečo so vzdelávaním detí z osád, tak to nebude 50-tisíc detí, ktoré budú produktívne od 20 rokov a budú živiť 89-tisíc dnešných štyridsiatnikov, vážení. To bude tak možno tak 25-tisíc. Lebo my tie deti posielame do osobitných škôl, nemajú ukončené ani základné vzdelanie a v šestnástich prvé kroky vedú na úrad práce. Na nich by som sa veľmi nespoliehala.
Vlčan, Samuel, dočasne poverený minister pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR (2023-03-30):
Vážený pán poslanec, na túto tému sme sa bavili a ja to zopakujem pre záznam a históriu. Podpory z tzv. III. piliera, ktoré boli poskytované prostredníctvom Národného poľnohospodárskeho potravinárskeho centra, myslím, že od roku 2016, neboli ideálnym spôsobom vyplácania podpôr, tak som aj vyjadril hneď po mojom nástupe na pozíciu ministra, lebo tie schémy, ktorými sú vyplácané podpory, majú byť notifikované do Bruselu a v ideálnom svete majú byť vyplácané prostredníctvom Pôdohospodárskej platobnej agentúry, ktorá má na to nastavené systémy, lebo je to v zásade naša rezortná finančná inštitúcia, alebo ak chcete, banka. A po tom, čo som ja nastúpil na ministerstvo, tak sa tá situácia podstatne zlepšila, dostala sa do súladu s odporúčaniami Najvyššieho kontrolného úradu, a teda do štatútu NPPC bolo doplnené, že môže byť platobným miestom, a my sme zabezpečili kontrolné procesy pri vyplácaní prostriedkov a iných teda podpôr prostredníctvom NPPC, aby tie procesy boli čo najbezpečnejšie, aby sa dodržiaval princíp štyroch očí, aby tam boli kontrolné mechanizmy na vybratie kontrolnej vzorky a tak ďalej, tak ako je to štandardne v iných obdobných platobných alebo finančných inštitúciách, a všetky nové schémy podpory, ktoré áno, vyplácané je prostredníctvom NPPC, ktoré vyplácame aj v prvom kvartáli ešte z prostriedkov rozpočtu minulého roku, sú schémami, ktoré boli notifikované a schválené zo strany Európskej komisie. Keď sa vraciate k tej kauze tej podpory, ktorá bola vyplatená aj dnes bývalému štátnemu tajomníkovi, ktorá bola niekde vo výške 21 000 bez DPH, na to, aby si zabezpečil chov pred africkým morom ošípaných, áno, ja si spomínam, že tá kauza bola sprevádza klamstvami a hoaxami, nesedel ani počet kusov zvierat, ktoré vtedy na tej farme mal, deklarovalo sa, že ich tam mal šesť, mal tam 19 matiek a tak ďalej. Samozrejme, že to bolo politicky zneužité, a chyba, ktorú vtedy vtedajší pán štátny tajomník urobil, a že teda dopredu nedeklaroval, že áno, do tejto výzvy sa ide zapojiť aj farma, kde už teda on nebol v súlade so zákonom štatutárom, ale je to rodinná farma. Nech sa páči, všetky oči na celý proces rozdeľovania tejto výzvy, tak on za to prijal z vlastnej iniciatívy politickú zodpovednosť a z pozície štátneho tajomníka odstúpil, čo je dôkazom vysokej politickej kultúry, ktorú sme do vládnutia po posledných parlamentných voľbách priniesli. Ďakujem.
Halúz, Milan, poslanec NR SR (2014-12-04):
Teraz, prosím, dajte hlasovať o pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu z rozpravy, ktorý bol podaný pani Erikou Jurinovou.
Klus, Martin, podpredseda NR SR (2019-11-27):
Otváram rozpravu. Konštatujem, že sme v treťom čítaní . Hlási sa niekto do rozpravy? Nikto sa nehlási. Vyhlasujem teda rozpravu za skončenú. Pristúpime k hlasovaniu o návrhu zákona ako o celku. Pán spoločný spravodajca, prosím, uveďte odporúčanie gestorského výboru.
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2021-05-14):
Na vystúpenie pani pos..., teda pani ministerky, pardon, musím si pozrieť, koľko faktických poznámok. Desať faktických poznámok. Končím možnosť prihlásiť sa s faktickými poznámkami. Ako prvý pán poslanec Miroslav Suja.
J. Kužma, poslanec: (2002-08-20):
J. Migaš, predseda NR SR: Ďakujem pánu poslancovi Kužmovi za oboznámenie s výsledkom voľby. Konštatujem, že Národná rada Slovenskej republiky na návrh Rady Slovenskej televízie v tajnom hlasovaní nezvolila Mariána Kleisa za ústredného riaditeľa Slovenskej televízie. Panie poslankyne, páni poslanci, program 63. schôdze sme vyčerpali. Ďakujem za účasť a vyhlasujem 63. schôdzu za skončenú. Zajtra sa zídeme, (Hlas v rokovacej sále.) čiže dnes, dnes, ďakujem pekne, pán poslanec. Dnes sa zídeme na slávnostnom stretnutí v súvislosti s ukončením druhého volebného obdobia. Zídeme sa v tejto miestnosti o 11.00, bude moje vystúpenie, predsedov klubov, potom by sme otvorili bustu Alexandrovi Dubčekovi a slávnostná recepcia v súvislosti s ukončením tohto volebného obdobia. Čiže zajtra o 11.00 dovidenia v tejto rokovacej miestnosti. Opravujem sa, dnes. Takže dobrú noc alebo dobré ráno, dovidenia. (Skončenie rokovania o 00.28 hod.)
Přidal, Alojz, poslanec NR SR (2015-09-30):
Vážená pani podpredsedníčka Národnej rady, vážený pán splnomocnenec pre šport, vážené kolegyne, kolegovia, dovoľte mi, aby som uviedol návrh zákona, ktorý máte pod tlačou 1682, ktorý predkladám spoločne s pánom kolegom Brockom a pánom kolegom Mikušom. Je to návrh na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 309/2009 Z. z. o podpore obnoviteľných zdrojov. Aj keď tá zmena je prakticky krátka, ale je veľmi dôležitá. My tam prakticky žiadame vypustenie v § 4 ods. 3 predmetného návrhu zákona a do § 16 dopĺňame písm. a), f), kde výrobcovi elektriny, ak nesplní povinnosti podľa § 4 ods. 2, toto sa považuje za správny delikt, a vlastne tam navrhujeme pokutu od 500 do 100-tisíc eur. Tento návrh zákona alebo jeho cieľom je odstrániť nedostatky existujúcej právnej úpravy a stanoviť maximálnu výšku sankcie za nesplnenie povinností podľa § 4 ods. 2 a dáva inšpekcii, Slovenskej obchodnej inšpekcii, ktorá sa zlúčila s energetickou, Štátnou energetickou inšpekciou, teda udeliť v prípade deliktu sankciu, pokutu. Ale novela má rovnako za cieľ zvýšiť právnu istotu a posilniť ochranu práv výrobcov elektriny. I keď v tom našom návrhu sa píše, že predkladaný návrh zákona nemá vplyv na štátny rozpočet, z vyjadrenia ministerstva financií sme dostali nesúhlasné stanovisko s týmto naším konštatovaním, ale vlastne také, ktoré nás potešilo, pretože píšu, že v § 16 ods. 2 sa navrhuje rozšíriť sankcie pre výrobcu elektriny s právom na podporu za nesplnenie povinností podľa § 4 ods. 2, čo môže mať pozitívny vplyv na rozpočet verejnej správy. Takže tento náš návrh zákona bude mať, keď bude prijatý, aj pozitívny vplyv na rozpočet verejnej správy. Toľko k uvedeniu, pani podpredsedníčka, a tiež by som sa potom prihlásil po spravodajcovi do rozpravy ako prvý. Ďakujem.
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2011-07-07):
Ospravedlňujem sa. Pán poslanec Lazár, nech sa páči, máte slovo.
Šimečka, Michal, podpredseda NR SR (2023-11-15):
Ďakujem veľmi pekne a teraz vystúpi pán poslanec Peter Stachura. Prosím, máte slovo. (Krátka pauza. Môžem vás poprosiť zapnúť pánu Stachurovi mikrofón?
J. Burian, poslanec: (2008-11-25):
Národná rada Slovenskej republiky uznesením č. 1083 z 24. októbra 2008 pridelila vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. výborom: výboru pre financie, rozpočet a menu, ústavnoprávnemu výboru a výboru pre hospodársku politiku. Uvedený návrh prerokovali výbory v stanovenom termíne, pričom gestorským výborom bol výbor pre financie, rozpočet a menu. Odporúčanie pre Národnú radu bolo schváliť s pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi. V spoločnej správe sa nachádza päť bodov, gestorský výbor navrhuje hlasovať o bode 1 až 5 s odporúčaním gestorského výboru schváliť. Zároveň predmetná správa výborov Národnej rady Slovenskej republiky o vládnom návrhu zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov bola schválená uznesením gestorského výboru č. 430 z 24. novembra 2008. Výbor určil poslanca Jozefa Buriana za spoločného spravodajcu a súčasne ho poveril po prvé predniesť spoločnú správu výborov na schôdzi Národnej rady a po druhé navrhnúť Národnej rade Slovenskej republiky postup pri hlasovaní o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch. Ďakujem, pán predseda, otvorte rozpravu.
Číž, Miroslav, poslanec NR SR (2012-10-19):
Ďakujem pekne. No chcel som pánovi Matovičovi, nie je tu, ale v každom prípade zvolil tón svojho vystúpenia na rozbor minulosti, s ktorým vytvára atmosféru pre skutočne potrebnú diskusiu v tejto otázke. Pán Matovič, no, opäť ste vystúpili z pozície podnikateľa, kde akékoľvek platené dane nepochybne boli a vždy dobrý podnikateľ, korektný, môže mať predstavu, že keby tie naakumulované peniaze, ktoré nevynaloží na to, aby zaplatil ľuďom poriadnu mzdu, prípadne zaplatil nevyhnutné dane pre štát, takže by ich vedel využiť na rozvoj podnikania atď. Je tu potrebné vyrovnať nejakú atmosféru. Hovoríte o Švédsku, o 22 %, obávam sa, že treba sa na to viacej pozrieť, lebo tá štruktúra daní vo Švédsku je dramaticky iná a to daňové zaťaženie zostáva naďalej najvyššie. Zabudli ste na rôzne regionálne dane, miestne dane a podobne, ktoré tam sú veľmi široké, a napriek tomu to obrovské zdanenie, ktoré tam je, si ľudia viackrát aj v prieskumoch verejnej mienky, aj v referendách dokonca potvrdili, že si ju nechcú dať zobrať. To opakovanie tých novoliberálnych mantier, lebo že treba, aby boli nízke dane a tak, tohto je už tu toľko veľa, že s tým netreba ani diskutovať. Len malý, drobný problém, v Rakúsku je daň 30 %, zhruba, dneska 28 %, a je preukázateľné a sú o tom štúdie už vážnych ekonómov, že jednoducho 19-percentná daň nie je schopná zabezpečiť základné potreby spoločnosti. Je farizejské podporovať sestričky, lekárov, učiteľov a neviem čo všetko, ale nepovedať, odkiaľ nájsť prostriedky na to, aby sa takto zvýšené mzdy zaplatili. Problém je trošku niekde inde, budem to znovu opakovať, pán kolega, 26 až 32 biliónov amerických dolárov je odhad peňazí, ktoré sú v daňových rajoch. Keby ste čítali The Guardian, je tam druhý deň veľmi intenzívna diskusia o tom, že zistili, že také koncerny ako Starbucks, ktorý zaplatil žiadnu daň, pri 3-miliardových obratoch žiadnu daň... (Prerušenie vystúpenia časomerom.)
Grendel, Gábor, poslanec NR SR (2017-03-29):
Ďakujem pekne. Ja by som chcel pripomenúť členom výboru na kontrolu činnosti SIS dnešné rokovanie v obvyklom čase na obvyklom mieste.
Sulík, Richard, predseda NR SR (2011-09-13):
Pani poslankyňa Blahová.
Blanár, Juraj, podpredseda NR SR (2021-10-19):
Ďakujem, pán minister. Teraz dávam slovo spravodajcovi, ktorého určil navrhovaný gestorský výbor pre pôdohospodárstvo a životné prostredie, pánovi predsedovi tohto výboru Jaroslavovi Karahutovi, aby predniesol správu za výbor. Nech sa páči.
I. Šulaj, poslanec: (2005-10-27):
Možnože, ak sa niektorí pamätáte, keď sme prerokúvali v prvom čítaní zákon o dani z príjmov fyzických a právnických osôb, vystupoval som aj s jednou pripomienkou, ktorá sa týkala paušálnych výdavkov. Vo vládnom návrhu zákona o dani z príjmov fyzických a právnických osôb bolo stanovené, že sa paušálne výdavky od 1. 1. 2006 budú zvyšovať na 35 %. Vtedy som hovoril o tom, že je rozdielnosť rentability jednotlivých podnikateľských činností. Je rozdielnosť rentability medzi remeselnými živnosťami, je rozdielnosť rentability pri poľnohospodárskych činnostiach, činnostiach v lesnom hospodárstve, činnostiach vo vodnom hospodárstve a že vystúpim aj s pozmeňujúcim návrhom, ktorý bude brať do úvahy aj túto skutočnosť. I napriek tomu dávam na samostatné hlasovanie bod 3, ktorý už do určitej miery berie do úvahy aj tie skutočnosti, o ktorých sme sa tu bavili pri prvom čítaní zákona o dani z príjmov. V zmysle bodu 3, tak ako je navrhovaný v spoločnej správe, sa zvyšujú paušálne výdavky od 1. 1. 2006 pre živnostníkov o 40 % a pre tých živnostníkov, ktorí podnikajú v remeselných živnostiach, o 60 %. Je však tam jeden metodický problém, ktorý, si myslím, sa dá odstrániť prvým alebo druhým pozmeňujúcim návrhom, ktorý následne budem čítať. Ten metodický problém spočíva v tom, že uplatnenie paušálnych výdavkov si môže uplatniť len taká fyzická osoba, ktorá nie je platiteľom dane z pridanej hodnoty, alebo daňovník, ktorý je platiteľom dane z pridanej hodnoty, len časť zdaňovacieho obdobia. To znamená, že sa môže v priebehu zdaňovacieho obdobia takýto daňovník prihlásiť za platiteľa dane z pridanej hodnoty, či už dobrovoľne, alebo v zmysle zákona o vine. Ak teda uvažujeme s možnosťou, že tieto paušálne výdavky podľa spoločne stanovenej správy (bod 3) môže uplatňovať daňovník, ktorý nie je platiteľom dane z pridanej hodnoty alebo ktorý sa stane platiteľom dane z pridanej hodnoty, namieste je otázka, prečo by ich nemohol uplatňovať aj daňovník, ktorý je platiteľom dane z pridanej hodnoty. Možnože sa ešte pamätáte na novelu zákona o účtovníctve, kde sme stanovili jednu podmienku, že platitelia dane z pridanej hodnoty nemusia viesť podvojné účtovníctvo, a bol to aj určitý ústretový krok poslancov vládnej koalície. Preto nevidím dôvod, prečo by sme takýmto spôsobom mali postupovať voči platiteľom dane z pridanej hodnoty, ktorí sú platiteľmi už v ďalších obdobiach. Môžem pokračovať ďalej alebo?...
Mihál, Jozef, podpredseda vlády a minister práce, sociálnych vecí a rodiny SR (2010-12-01):
Ďakujem. Vážený pán predseda, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, vážení prítomní, vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon o rodičovskom príspevku a zákon o príspevku na starostlivosť o dieťa je v kontexte programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky vyjadrením snahy o prehĺbenie jedného zo základných záujmov štátu upriamených na občana. Podpora rodiny a v rámci nej vytváranie predpokladov starostlivosti o dieťa v rannom veku jeho života je jednou z rozhodujúcich priorít vlády. Navrhuje sa právna úprava, ktorá reaguje na potreby poskytovateľov tejto starostlivosti pri súčasnom akceptovaní reálnych finančných možností štátu. Rodičovský príspevok sa navrhuje poskytovať všetkým rodičom v rovnakej sume na zabezpečenie riadnej starostlivosti o dieťa do 3 rokov veku dieťaťa, resp. do 6 rokov veku, ak ide o dieťa uznané za dieťa s dlhodobo nepriaznivým zdravotným stavom alebo o dieťa zverené do starostlivosti nahrádzajúcej starostlivosť rodičov. Navrhuje sa zachovať podmieňovanie nároku na rodičovský príspevok zabezpečením riadnej starostlivosti a existenciou trvalého pobytu alebo prechodného pobytu rodiča na území Slovenskej republiky. V porovnaní s platným právnym stavom sa navrhuje upustiť od podmienky nevykonávania zárobkovej činnosti, čím sa rodičovský príspevok stane nie zanedbateľnou súčasťou príjmovej zložky prevažného počtu rodín s malými deťmi. Zmenou definície riadnej starostlivosti o dieťa sa rozširuje priestor rodiča na výber pre neho efektívneho spôsobu starostlivosti o dieťa, a to bez následku zníženia alebo straty nároku na rodičovský príspevok. Starostlivosť môže poskytovať buď osobne rodič, alebo má možnosť zabezpečiť jej poskytovanie inou fyzickou alebo právnickou osobou. Rodičovi sa takýmto spôsobom umožňuje získať alebo udržať si svoje doterajšie zamestnanie a spolu s príspevkom získať dostatok peňažných prostriedkov na financovanie starostlivosti o dieťa inou osobou. Očakávaným vedľajším efektom navrhovanej zmeny je rozšírenie záujmu tretích osôb o poskytovanie služieb mladým rodinám spočívajúcich v starostlivosti o deti. V podobe alternatívy k nároku na rodičovský príspevok sa navrhuje zachovať poskytovanie príspevku na starostlivosť o dieťa v prípade zabezpečenia starostlivosti o dieťa v zariadení starostlivosti o deti počas výkonu zárobkovej činnosti, absolvovania štúdia, prípadne prípravy rodiča na pracovné uplatnenie. Príspevok na starostlivosť o dieťa sa navrhuje poskytovať v sume preukázaných výdavkov najviac však v sume 300 eur mesačne. Doterajšiu úpravu jednorazového príspevku rodičovi sa v dôsledku zrušenia obmedzenia vykonávať zárobkovú činnosť na nárok na rodičovský príspevok navrhuje ako nadbytočnú zrušiť. Zmenou obsahu riadnej starostlivosti o dieťa a súčasne zachovaním paralelnej právnej úpravy poskytovania príspevku na starostlivosť o dieťa sa zvyšuje podiel štátu na ekonomických aspektoch starostlivosti o dieťa. Ďakujem za pozornosť a poprosím vás o podporu tohto návrhu zákona.
Krúpa, Juraj, poslanec NR SR (2024-09-13):
Ďakujem, Mária, veľmi pekne si to zhrnula a vyargumentovala a v podstate je to úplne jasné. Ale to je to, že my sa tu v podstate ako keby opakujeme v tom istom naratíve. Keď si zoberieme, že čo sme tu zažili včera, ako keby som sa len zobudil a pokračoval v tom istom viac-menej, že len Šimečku vymenili za teba a idú si to isté. Proste si vymyslia akékoľvek argumenty, lebo taký hlavičkový papier alebo takéto si to nemala, alebo tuto. Takéto tieto vyslovene že banálne hlúposti, ktoré sa nafúknu a ktoré, samozrejme, prekrútia, aby si našli nejaký argument. Ale presne ako spomenul napríklad kolega Gábor Grendel, keby nebolo toto, tak si nájdu niečo iné. Proste to rozhodnutie tam padlo a išli si po tom. No, samozrejme, že my nebudeme akceptovať nikoho iného a budeme vyžadovať, aby to bol zástupca SaS, a zástupca za SaS je nominovaná Mária Kolíková, taká bola dohoda. Taktiež sme presvedčení, že ak sa tam teda zjaví niekto z opozície, ktorý keď bude robiť naozaj svoju prácu poctivo, tak ho odvoláte znova, pretože vám bude vadiť. Ja viem o tej dohode, samozrejme. Ja si osobne myslím, že nik z opozície by takúto ponuku SMER-u nemal akceptovať, mal by sa nad ňou znova zamyslieť. Celá opozícia budeme hlasovať za Máriu Kolíkovú. Potom, keď potom v rámci tohto výboru vy sa budete pokúšať navrhnúť túto pozíciu niektorému opozičnému kandidátovi, ja sa obávam, že bude zvolený on len za pomoci hlasov koalície, čím vlastne môže poškodiť reputácii aj tej politickej strany, ktorej to ponúkate, pretože iné opozičné strany takto hlasovať vo výbore nebudú. Takže ešte raz zvážte tieto kroky v opozícii.
Bittó Cigániková, Jana, poslankyňa NR SR (2022-05-05):
Kolegovia, vy ste naozaj dôkazom toho, že viera je nebezpečná. Poďme k faktom. Počet interrupcií klesá. Medziročne klesol o 15 %, rovnako ako medziročne minulý rok. Je to o 928 menej potratov. Máme vojnu vedľa hneď, prichádza k znásilneniam. Toľko k faktom a budem sa snažiť byť aj faktická, budem sa snažiť trošku aj nejak apelovať na ľudskosť vo vás, ale ešte som si dovolila si na seba dnes opäť obliecť tričko, na ktorom sa píše, sám Pán Boh vám odkazuje, kto si ty, aby si iným prikazoval, ako majú žiť. Lebo nič iné týmto nerobíte. A, pani Sulanová, ja mám, nech sa páči, jedno aj pre vás a jedno pre pána Čepčeka. Mirko, ty mu to určite rád odovzdáš. Keď nebudete chcieť, kolegovia tuto z klubu SaS... (Prerušenie vystúpenia predsedajúcim.)
Sedlák, Justín, poslanec NR SR (2023-12-20):
Pozmeňujúci návrh poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Justína Sedláka k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 213/2019 Z. z. o odplatách a o poskytovaní príspevku v civilnom letectve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Pozmeňujúci návrh zdôvodňujem tým, že vzhľadom na priebeh rokovania je ohrozená navrhovaná účinnosť 1. január 2024, preto je potrebné ju týmto pozmeňujúcim návrhom posunúť. V súlade s ustanoveniami zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov predkladám nasledujúci pozmeňujúci návrh k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 213/2019 Z. z. o odplatách a o poskytovaní príspevku v civilnom letectve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov: 1. V bode 39 nadpise pod § 25d sa slová „od 1. januára 2024“ nahrádzajú slovami „od 1. februára 2024“ a v § 25d sa slová „31. decembra 2023“ nahrádzajú slovami „dňom 31. januára 2024“. 2. V bode 40 nadpise pod § 27a sa slová „od 1. januára 2024“ nahrádzajú slovami „dňom od 1. februára 2024“. 3. V čl. II sa slová „1. januára 2024“ nahrádzajú slovami „dňom od 1. februára 2024“.
Jurinová, Erika, podpredsedníčka NR SR (2012-07-26):
Ďakujem, pani ministerka. Chce položiť doplňujúcu otázku pani poslankyňa Hufková?
Figeľ, Ján, podpredseda NR SR (2014-11-09):
Nech sa páči, Alojz Hlina.
A. Belousovová, podpredsedníčka NR SR: (2009-06-23):
Ďalej, pán poslanec Lukša bude informovať Národnú radu Slovenskej republiky o výsledku rokovania výborov o tomto návrhu vlády. Nech sa páči.
V. Palko, poslanec: (2002-08-20):
J. Langoš, poslanec: Dajte, prosím, hlasovať o mojej námietke. (Výkriky v rokovacej sále.) J. Migaš, poslanec: Pán poslanec Langoš dáva námietku a o námietke sa má hlasovať, jednoducho. Čiže teraz budeme... Nech sa páči, pán poslanec Cabaj, nech sa páči.
Pellegrini, Peter, predseda NR SR (2024-02-15):
Ďakujem pekne. S faktickými poznámkami dvaja páni poslanci, ako prvý pán poslanec Michelko.
R. Bauer, poslanec: (2009-10-28):
Tak faktom je, že napríklad logo pre Regionálny operačný program podpísal pán Igor Štefanov objednávku 12. 7. 2007. Faktom je, že prvá faktúra za toto logo prišla 30. 7. 2007. Prevzatie podpísané pánom Igorom Štefanovom, je to faktúra 80082 a suma bola 939 000 slovenských korún aj s DPH. O týždeň na tejto faktúre nájdete, že storno faktúry, bude vystavená nová faktúra. Tak človek by si pomyslel, tak áno, asi sa pomýlili a dali tam o jednu nulu viacej, takže vystavia novú a zrovnajú tú cenu, bude to menej. Ale faktom je, že druhá faktúra s tým istým číslom 80082 prišla 19. 11. 2007, prevzatie podpísal Igor Štefanov a táto faktúra je vystavená na 2 569 805 slovenských korún. Na faktúre sa dočítate, že faktom je, že reklamná kreativita vyšla firmu Zamedia na 658 hodín a reklamný consalting 54 hodín. 658 hodín, to sú zhruba 4 mesiace, keby na tom niekto robil 8 hodín denne. Pán poslanec Rafaj, ak by ste boli riaditeľ súkromnej firmy, objednali by ste si logo pre svoju firmu za 2 569 805 korún? Pán minister, na vás taká istá otázka. Prosím, vystúpte v rozprave a zapájajte sa do nej.
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2020-12-10):
V rozprave ešte vystúpi pán poslanec Marcinčin.
Pellegrini, Peter, podpredseda NR SR (2020-09-16):
Pán poslanec Dostál.
Pavlis, Pavol, minister hospodárstva SR (2014-10-17):
Ďakujem za slovo, pani predsedajúca. Vážené pani poslankyne, páni poslanci, cieľom návrhu zákona je prebrať do právneho poriadku Slovenskej republiky smernicu Európskeho parlamentu a Rady/2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti. Návrhom zákona sa upravuje a precizuje rámec pre racionálne používanie energie, stanovujú sa požiadavky na energetickú efektívnosť pri premene, prenose, preprave, distribúcii a spotrebe energie, upravuje sa monitorovanie a podpora energetickej efektívnosti a ustanovujú sa povinnosti pre fyzické osoby, podnikateľov, právnické osoby a orgány štátnej správy pri používaní energie v záujme zvýšiť účinnosť využitia energie v celom energetickom reťazci, najmä v oblastiach konečnej spotreby, s vysokým predpokladom úspor energie, napr. pri spotrebe energie v budovách alebo v priemysle. Navrhovaná právna úprava vytvára základný systém na podporu rozvoja trhu s energetickými službami v podmienkach Slovenskej republiky. Návrh zákona sa snaží v plnom rozsahu uplatniť základnú myšlienku smernice o možnosti poskytnúť spotrebiteľom energie dostatok informácií na to, aby mohol riadiť svoju spotrebu energie čo najúspornejšie. K tomuto napomáha aj monitorovací systém energetickej efektívnosti umožňujúci monitorovať úspory energie v celom národnom hospodárstve, potrebný pre vyhodnotenie národného indikatívneho cieľa energetickej efektívnosti stanoveného v rámci Stratégie 2020. Predložený návrh zákona bude mať pozitívne sociálne vplyvy, ako aj pozitívny vplyv na podnikateľské prostredie, životné prostredie a informatizáciu spoločnosti. Vážená pani predsedajúca, vážené pani poslankyne, vážení poslanci, dovoľujem si vás požiadať o podporu predloženého návrhu. Ďakujem.
Bugár, Béla, podpredseda NR SR (2018-12-03):
Pán poslanec Tomáš.
Fecko, Martin, poslanec NR SR (2017-10-17):
Ďakujem, pani kolegyňa a páni kolegovia, že ste na mňa zareagovali. Samozrejme, že, na pani Zemanovú, áno, slovíčko môže zmeniť celý zmysel. To je tá právnická, by som povedal, že know-how, že proste vedia to zhutniť tak, že jedno slovíčko vie povedať a zabrať najširší zámer, aký môže byť. Súhlasím s tebou a v mnohých prípadoch, aj keď smernice z EÚ niekedy si zle preložíme a slovíčko „môže“ zameníme „musí“ a zisťujeme, že beháme niekde celkom inde, a to je veľký problém. Takže áno, máš pravdu, musíme si dávať pozor, aby aj v tých pozmeňovákoch sme mali zmysluplné pozmeňujúce návrhy aj po, čo sa týka, by som povedal, slovného spojenia. Čo sa týka pána Antala, áno, až keď človek pochopí, že to ide do jeho peňaženky a že bude mať ujmu z toho finančnú, tak vtedy asi až ho napravíme. Lebo ja hovorím a budem tvrdiť stále, ani Nemec nemal to v krvi, že neodhodí papierik, ale jedna generácia musela seknúť po krku poriadne a vtedy už aj deti pozerali, že, pozor, pozor, pozor, otec už platil pokutu, lebo sme urobili bordel, a ďalšia generácia už vyrástla v inom režime. Takže myslím si, že nás to ešte iba čaká, lebo, žiaľ, v socializme sme mali, že všetko je naše, všade môžme chodiť, neni to obmedzené. Takže ideme na to a separácia ešte bude asi dlho trvať, pokiaľ tie divoké skládky, resp. ten odpad sa stane tovarom, ako kolega Antal povedal. A vtedy by sme mohli, hovorím, to vyzbierať a byť zmysluplne zapojení aj do toho európskeho spoločenstva, ktorí asi už s tými odpadmi trošku inak nakladajú ako my u nás na Slovensku. Ďakujem pekne.
Grendel, Gábor, podpredseda NR SR (2023-02-14):
Pán poslanec Milan Kurjak.
Kuffa, Štefan, poslanec NR SR (2013-06-28):
Ďakujem za slovo. Ono takto, kolega Martin, tie, Martin Poliačik, aby som bol úplný, prepáčte, tie ministerské témy, ktoré sú, tak to je tak prirodzene, že to tak trvá aj pol dňa, deň alebo jeden a pol dňa. To sú samostatné témy, kvôli tomu ani netreba tu nejakú všeobecnú rozpravu. Všeobecná rozprava sú všeobecné tie témy. Myslím si, že tie dve hodiny je taký primeraný ten čas. Nemusíš sa obávať, že to bude ktosi zneužívať – ja nebudem ten, ktorý by vystupoval vo všeobecnej rozprave, a hodinu si s Dodom Hlinom rozdelíme - nemusíš mať, to ti dávam sľub naozaj. Ja nezneužívam témy. A keď si si všimol, tak ja sa skôr takým témam, no nebudem tuná presne to hovoriť, že k akým, ale však vieš, k akým sa vyjadrujem. No a či bude menej poslaneckých návrhov, tak ako si si to myslel tuná. Ja si nemyslím, že bude menej poslaneckých návrhov, lebo mne to niekedy pripadá, ako keby to sme boli na nejakom ringu v športovej aréne a sme sa pretekali, kto viac poslaneckých návrhov podá a kto viac pozmeňovacích návrhov podá a už veľakrát ako keby sme ani nerozmýšľali, že či sú efektívne, alebo nie sú. Veľakrát to tak je, hej, a samozrejme sme nervózni z toho, keď sa tuná zdržiavame. To rokovanie, nemyslím si, že sa nejak skráti alebo kratšie budú tie rozpravy. Nebudú kratšie. Ale budú témy také, ktoré sú všeobecné. A možno budú bolestivé a budeš sa chcieť k nim vyjadriť a budú veľmi aktuálne a vysoko aktuálne, budú rezonovať v spoločnosti, no tak, aby tu bol priestor práve na takú všeobecnú rozpravu. Tak je to myslené. Vtedy môžeš sa prihlásiť do všeobecnej rozpravy k aktuálnej spoločenskej téme, ktorá rezonuje v spoločnosti, aby si sa mohol k tomu vyjadrovať. Tak je to k tomu. Ďakujem.