Remišová, Veronika, poslankyňa NR SR (2016-11-29):
To znamená, že keď sa pán minister rozhodne si niekoho, nejakého šikovného človeka, povie si toto je môj politický nominant, vedúci služobného úradu, tak by mal možnosť si ho vybrať z kohokoľvek, aj z korporátneho sveta, aj z iných sfér života, kohokoľvek, komu dôveruje, keď hovoríme teda, že vedúci služobného úradu je politická funkcia, nech si to môže vybrať, nech si teda toho politického nominanta, môže vybrať odkiaľkoľvek, koho uzná za vhodného, lebo on bude za neho niesť zodpovednosť. Ale tento mačkopes, že je to politická funkcia, ale zároveň si to minister môže vybrať len zo zamestnancov štátnej služby, verejnej služby, je absurdný. A ja si myslím, že keď je to politická funkcia, nech si teda vyberie, koho chce, alebo spravme to ako nepolitickú funkciu, tak ako navrhovali, ale nie takýto hybrid. Ďalšie pozmeňujúce návrhy sa týkajú, aha, odmeňovania. Odmeňovania. Ja som hovorila, že áno je veľmi pozitívne, že sa zavádza hodnotenie, ktoré tu predtým nebolo. To znamená, že aspoň akú-takú spätnú väzbu ten zamestnanec dostane, ak nie je to úplne subjektívne. Hoci ja nesúhlasím s tým, že významnou zložkou platu naďalej zostáva osobný príplatok, ktorý zostáva naďalej vo výške 100 %, a dobre vieme, že v štátnej službe tento osobný príplatok je udeľovaný veľmi netransparentne. Nikto nevie, prečo niekto dostal osobný príplatok vo výške 100 %, iný vo výške 10 %, iný vo výške 1 %, niekto ho nedostane vôbec. Nie sú tu žiadne pravidlá, je to veľmi netransparentný proces, ktorý vyvoláva v štátnej správe zlú krv. A ja som si myslela, že keď zavádzame hodnotenie, tak naviažeme nejakým spôsobom, a keď už ten osobný príplatok ostáva, hoci si myslím, že by tam nemal byť, mal by sa radšej výrazným spôsobom zvýšiť plat a znížiť možnosť osobného príplatku. Lebo ten osobný príplatok je vysoko subjektívna zložka hodnotenia, ktorá skutočne je udeľovaná, to vám povie ktokoľvek, koho sa spýtate v štátnej správe, je udeľovaná veľmi netransparentne. Čiže keď už zavádzame hodnotenie, bodové hodnotenie, tak to hodnotenie by malo byť prísne naviazané na udeľovanie osobného príplatku. To znamená, keď máš vynikajúce výsledky, tak dostaneš taký a taký, toľko percent osobného príplatku. Keď získaš toľko bodov, dostaneš toľko percent osobného príplatku. A celkovo si myslím ale však, že tento zákon vôbec nerieši nejaký kariérny postup alebo motivačné hodnotenie zamestnancov. A to je chyba, pretože často zamestnanci, ktorí prídu do štátnej správy, tam nevidia, je problém udržať, za prvé, získať a za druhé, udržať talentovaných ľudí a hlavne odborníkov v niektorých oblastiach. A nový zákon nerieši ani transparentný kariérny postup, ani nejaké dynamické odmeňovanie. No tak ak dovolíte, ja by som teraz prečítala pozmeňujúce návrhy, bude to trochu dlhšie, ale bola by som teda rada, keby ste ich podporili. Pozmeňujúci a doplňujúci návrh poslankyne Národnej rady Slovenskej republiky Veroniky Remišovej k vládnemu návrhu zákona o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov, tlač 244. Vládny návrh zákona o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov sa mení a dopĺňa takto: 1. V čl. I v § 60 ods. 1 sa vypúšťa druhá veta. 2. V čl. I v § 60 ods. 6 sa vypúšťa časť za bodkočiarkou a bodkočiarka sa nahrádza bodkou. Prečo? Podľa dôvodovej správy k vládnemu návrhu zákona, „nová právna úprava zužuje možnosti prijatia do dočasnej štátnej služby bez výberového konania, čím sa opätovne kladie dôraz na princíp transparentného zamestnávania“. Faktom však zostáva pri tomto zákone, že zákon stále upravuje 13 rôznych situácií, kedy si môžete obsadiť štátnozamestnanecké miesto bez výberového konania v týchto paragrafoch § 35, § 36 ods. 3, § 36 ods. 6, § 57 ods. l, § 58 ods. 1, § 59a, § 60 ods. 1 a § 60 ods. 6 a vrátane dvoch situácií, keď sa to týka vedúceho zamestnanca. A ja si myslím, že vedúci zamestnanec bez výberového konania je neprijateľné (§ 60 ods. 1 a ods. 6). Vedúci zamestnanci majú v porovnaní s ostatnými zamestnancami väčšiu zodpovednosť, logicky sú na nich kladené zvýšené nároky. A dobre vieme, že ryba smrdí od hlavy. To znamená, že ako bude riadené ministerstvo, to v prvom rade závisí od manažmentu. Ak máte zlý manažment, nečakajte, že referenti budú teraz motivovaní a dávať nejaké skvelé pracovné výsledky. Stredný a vyšší manažment v štátnej správe je mimoriadne dôležitý pre štábnu kultúru a ak sa má štátna služba profesionalizovať, menovania na základe telefonátov, kamarátstiev a rodinkárstva bez riadneho výberového konania, by mali definitívne skončiť. Všetci si spomíname na slávne ministerstvo pôdohospodárstva, kde sa ukázalo, že je celá rodina. Takže takýmto situáciám by sme sa mali vyhnúť a nemali by existovať výnimky, kedy dovoľujeme, aby v prvom rade vedúce pozície boli obsadzované bez výberového konania. Pozmeňujúci a doplňujúci návrh ďalší poslankyne Národnej rady Slovenskej republiky Veroniky Remišovej k vládnemu návrhu zákona o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov, tlač 244. Vládny návrh zákona o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov sa mení a dopĺňa takto: 1. V čl. I v § 25 ods. 4 sa vkladá nové písm. a), ktoré znie: „a) ročného plánu výberových konaní“. Doterajšie písmená a) až e) sa označujú ako písmená b) až f). 2. V čl. I v § 25 sa ods. 4 dopĺňa písm. g), ktoré znie: „g) služobných hodnotení štátnych zamestnancov“. 3. V čl. I v § 26 ods. 1 prvá veta znie: „Služobný úrad je povinný poskytovať údaje do registra ročného plánu výberových konaní, výberových konaní, registra nadbytočných štátnych zamestnancov, registra štátnozamestnaneckých miest, registra štátnych zamestnancov a do registra služobných hodnotení štátnych zamestnancov a zodpovedá za ich správnosť, pravdivosť a úplnosť.“. Týmto návrhom chceme doplniť centrálny informačný systém verejnej správy o register ročného plánu výberových konaní a register služobných hodnotení štátnych zamestnancov. Ako som už povedala, ak chceme pritiahnuť tie talenty do štátnej správy, tak v prvom rade by sme mali vedieť, koho štátna správa potrebuje a mali by sme to vedieť v predstihu a malo by to byť verejné, aby si ľudia mohli naplánovať svoju kariéru, mohli sa prihlásiť. Napríklad v inštitúciách Európskej únie tento ročný plán je pravidelne zverejňovaný. Každý si môže prečítať, že v roku 2017 sa budú organizovať výberové konania na audítorov, na administrátorov, na právnikov, na lingvistov, na asistentov, vie presne kedy, lebo už pred polrokom tam je napísaný ten dátum, kedy sa budú konať tie výberové konania. Väčšinou sa konajú vždy v marci, čiže každý, kto sa chce prihlásiť, vie, že v marci je ten čas, a presne vie, koľko to bude trvať. Vie, že to má toľko a toľko kôl, prvé kolo bude vtedy, druhé kolo vtedy, tretie kolo vtedy, výsledky budú publikované, môže, verejne si ich môže prečítať, má tam porovnanie bodov, aké bodové hodnotenie získali rôzni uchádzači. Čiže je to mimoriadne transparentný proces a môže si aj tú svoju kariéru podľa toho naplánovať. Ďalej bod 4. V čl. I v § 26 ods. 2 prvej vete sa za slovo „neposkytuje“ vkladajú slová „do registra ročného plánu výberových konaní“. 5. V čl. I v § 27 ods. 1 sa za slovo „poskytovaných“ vkladajú slová „a do registra ročného plánu výberových konaní,“. 6. V čl. I v § 27 ods. 3 sa za slovo „zamestnancov“ vkladajú slová „a do registra služobných hodnotení štátnych zamestnancov“. 7. V čl. I v § 40 ods. 1 sa na konci pripája táto veta: „Služobný úrad vyhlasuje výberové konanie na obsadenie štátnozamestnaneckého miesta v tomto služobnom úrade s výnimkou vyhlásenia výberového konania podľa ods. 2 v súlade s plánom výberových konaní služobného úradu, ktorý služobný úrad zostavuje každoročne ku koncu novembra príslušného kalendárneho roka na nasledujúci kalendárny rok, a údaje o ňom poskytuje ústrednému portálu do príslušného registra najneskôr 30 dní pred uskutočnením prvého výberového konania v nasledujúcom kalendárnom roku.“. 8. V čl. I v § 41 ods. 1 sa slová „15 pracovných dní“ nahrádzajú slovami „30 pracovných dní“. Odôvodnenie: Pokiaľ je jedným z cieľov návrhu zákona snaha o obsadenie štátnozamestnaneckých miest skutočne tými najlepšími zamestnancami, je nevyhnutné pripraviť konkurenčné prostredie. Pre vznik konkurenčného prostredia je nevyhnutné, aby sa o dané miesto uchádzal prirodzene čo najväčší počet uchádzačov. A lehota 15 pracovných dní na oznámenie výberového konania verejnosti sa javí byť veľmi krátka, preto navrhujeme jej predĺženie na 30 dní. 9. V doterajšom čl. VI sa slová „§ 25 ods. 4 písm. d)“ nahrádzajú slovami „§ 25 ods. 4 písm. e)“ a slová „§ 25 ods. 4 písm. e)“ sa nahrádzajú slovami „§ 25 ods. 4 písm. f) a g)“. To je vlastne len legislatívno-technická úprava. Ďalší pozmeňujúci návrh sa týka vedúceho služobného úradu. Pozmeňujúci a doplňujúci návrh poslankyne Národnej rady Slovenskej republiky Veroniky Remišovej k vládnemu návrhu zákona o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Vládny návrh zákona o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov sa mení a dopĺňa takto: 1. V čl. I v § 18 ods. 3 sa slová „získanie praxe troch rokov vo verejnej správe“ nahrádzajú slovami „tri roky odbornej praxe“. Čiže s cieľom rozšíriť okruh kandidátov na pozíciu generálneho tajomníka, ktorá je v tomto zákone na účely tohto zákona stotožnená s vedúcim služobného úradu, tak sa rozširuje možnosť vybrať si vedúceho služobného úradu aj mimo verejnej správy. A hovorím, je to preto, že túto pozíciu zákon definuje ako politickú pozíciu. Ak je to politická pozícia, tak teda nech si ten minister zoberie na tú pozíciu človeka, ktorý spĺňa nejaké kritériá, ale teda nemusí byť len zo štátnej a verejnej správy. To mi pripadá ako, ak sa náhodou zmení vláda a teraz prídu noví ministri, tak som teda, bude veľmi ťažké si toho vedúceho služobného úradu vybrať. Mne to príde taká snaha o zabetónovanie tých správnych ľudí v štátnej službe. 2. V čl. I v § 41 ods. 2 sa slová „päť pracovných dní“ nahrádzajú slovami „15 pracovných dní“. Toto je to, čo som hovorila, päť pracovných dní je absurdne krátka doba, ak chcete vyhlásiť výberové konanie. Odôvodnenie: Pokiaľ je jedným z cieľov návrhu zákona snaha o obsadenie štátnozamestnaneckých miest skutočne tými najlepšími zamestnancami, je nevyhnutné pripraviť čo najväčšie konkurenčné prostredie. Lehota 5 pracovných dní vo vládnom návrhu zákona je extrémne krátka. (Zaznievanie gongu.) Táto lehota zákona sa tam vôbec nemala objaviť. 3. V čl. I v § 51 ods. 3 sa za slovo „miesta“ vkladajú slová „zoznam cieľov, ktoré by mal štátny zamestnanec dosiahnuť pri výkone štátnej služby na najbližší kalendárny rok (ďalej len „zoznam cieľov výkonu štátnej služby“)“. 4. V čl. I v § 111 ods. 1 písm. d) sa slová „zdržať sa konania“ nahrádzajú slovami „oznamovať služobnému úradu konanie“, za slová „osobnými záujmami“ vkladajú slová „alebo politickými záujmami“, za slovo „iného“ sa vkladajú slová „alebo nezneužívať informácie získané v súvislosti s vykonávaním štátnej služby v prospech politickej strany alebo politického hnutia“ a na konci sa pripájajú tieto slová: „a zdržať sa takého konania, pokiaľ nie je služobným úradom odsúhlasené; podrobnosti upraví služobný úrad vnútorným predpisom“. Tieto dve ustanovenia, tieto dve ustanovenia riešia jednak proces hodnotenia, tu som v diskusii s Úradom vlády namietala, že síce zavádzame hodnotenia, ale tie hodnotenia mali by byť založené na splnení cieľov. Ako môže vedúci objektívne hodnotiť nejakého zamestnanca, keď si nestanovili ciele, ktoré ten zamestnanec má na daný rok splniť? A vieme, že dochádza, nedávno bol za nami jeden policajt a videla som, akým spôsobom a neobjektívnym spôsobom, keď chcete niekoho šikanovať a degradovať, ako sa dá manipulovať hodnotenie. Čiže skutočne by sme mali dávať pozor a mali by sme, mali by sme sa snažiť o to, aby to hodnotenie bolo čo najobjektívnejšie. Hodnotenie napríklad v súkromných firmách alebo aj v európskych inštitúciách prebieha takým spôsobom, že vždy pri hodnotiacom pohovore si zamestnanec spoločne s vedúcim zamestnancom stanoví ciele na tento rok. Samozrejme, niektoré ciele sa opakujú, písanie brífingov, vybavovanie pošty a tak ďalej. Ale zároveň to môžu byť ciele napríklad v súvislosti so špeciálnymi úlohami. Takisto tam ten zamestnanec môže povedať, že ja budúci rok chcel by som sa trochu viac zdokonaliť, ja neviem, poviem, že napríklad vo verejnom obstarávaní, alebo rozšíriť si svoje vedomosti. Čiže tam v rámci týchto cieľov by mal figurovať aj plán vzdelávania pre toho zamestnanca. A na základe toho potom o rok môže vedúci zamestnanec hodnotiť, či daný zamestnanec splnil tieto ciele alebo nie. Konflikt záujmov som už hovorila. Tento zákon je absolútne nefunkčný, čo sa týka konfliktu záujmov. Toto ustanovenie rieši len malú časť toho konfliktu záujmov a podobný je teda pozmeňovák tuto pani kolegyne. Ja som sa snažila urobiť len to, aby z toho pasívneho konfliktu záujmov, aby sme urobili aktívnu, aby zamestnanec mal povinnosť oznámiť zamestnávateľovi potenciálny konflikt záujmov. Aby sa potom nestalo to, čo pán Drucker hovorí: no a však čo, ja, ako ja mám vedieť o konflikte záujmov? Čiže aby tu bol nejaký riadny zavedený proces riadenia konfliktu záujmov a aby zamestnanec musel oznámiť, ak sa nachádza v konflikte záujmov. Ak napríklad, ja neviem, má firmu alebo jeho manželka alebo rodina, ktorá podniká s liekmi, a zrovna sa venuje liekovej politike na ministerstve zdravotníctva a tak ďalej a tak ďalej. Podrobnosti v tom pozmeňovacom návrhu, hovorím, že podrobnosti upraví služobný úrad vnútorným predpisom. Môže to byť tak, najideálnejšie by to bolo, keby sa všetko dialo cez informačný systém. To znamená, že v informačnom systéme nahlási potenciálny konflikt záujmov a zároveň mu to možno vedúci služobného úradu, aby potvrdil, že o tom vie. Čiže všetko aby sa dialo elektronicky a aby to bolo v elektronickom systéme zaznamenané. 5. V čl. I v § 122 ods. 1 sa na konci pripája táto veta: „Pri hodnotení jednotlivých oblastí služobného hodnotenia sa prihliada na zoznam cieľov výkonu štátnej služby.“. 6. V čl. I v § 123 ods. 4 a 5 znejú: „(4) Služobné hodnotenie sa uskutočňuje formou hodnotiaceho rozhovoru medzi hodnotiteľom alebo komisiou pre služobné hodnotenie a hodnoteným štátnym zamestnancom. V hodnotiacom rozhovore sa zhodnotí najmä vykonávanie štátnej služby hodnoteného štátneho zamestnanca v každej hodnotenej oblasti spolu s prihliadnutím na zoznam cieľov výkonu štátnej služby a odôvodní výsledok služobného hodnotenia a odporúčania na zlepšenie vykonávanie štátnej služby zahrnie do cieľov výkonu štátnej služby na nasledujúce obdobie, ak štátny zamestnanec nedosiahne vynikajúce výsledky alebo veľmi dobré výsledky. V hodnotiacom rozhovore môže hodnotený štátny zamestnanec najmä uviesť dosiahnuté výsledky v každej hodnotenej oblasti, vyjadriť sa k výsledku služobného hodnotenia, k návrhom na zlepšenie vykonávania štátnej služby a k zoznamu cieľov výkonu štátnej služby, ktorý môže navrhnúť aj doplniť. (5) Ak štátneho zamestnanca hodnotí komisia pre služobné hodnotenie, komisia pre služobné hodnotenie sa oboznamuje s podkladmi o hodnotenom štátnom zamestnancovi vrátane zoznamu cieľov výkonu štátnej služby pred hodnotiacim rozhovorom. Komisia pre služobné hodnotenie sa pred hodnotiacim rozhovorom poradí aj o postupe vykonania hodnotiaceho rozhovoru. Pred oboznámením hodnoteného štátneho zamestnanca s obsahom služobného hodnotenia a výsledkom služobného hodnotenia sa komisia pre služobné hodnotenie na porade dohodne na počte bodov za každú hodnotenú oblasť, na návrhoch na zlepšenie vykonávania štátnej služby a zozname cieľov výkonu štátnej služby na najbližší kalendárny rok, pričom prihliadne na možné návrhy štátneho zamestnanca na doplnenie tohto zoznamu. Komisia pre služobné hodnotenie oboznámi hodnoteného štátneho zamestnanca bezodkladne po porade s obsahom služobného hodnotenia, s výsledkom služobného hodnotenia a zoznamom cieľov výkonu štátnej služby.“ Čiže ešte raz. Tento pozmeňujúci návrh rieši najmä služobné hodnotenie, aktívne zapojenie zamestnanca a stanovenie cieľov na ďalší rok, ktoré sa následne majú plniť a na základe ktorých by mal byť štátny zamestnanec hodnotený, aby to hodnotenie bolo čo najobjektívnejšie. Ďalší pozmeňujúci návrh. Vládny návrh zákona o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov sa mení a dopĺňa takto: 1. V čl. I v § 41 ods. 23 prvej vete sa za slovo „konania“ vkladá čiarka a slová „zverejnením identifikátorov úspešných uchádzačov a počtu bodov, ktoré získali“. 2. V čl. I v § 41 ods. 23 v druhej vete sa na konci pripájajú tieto slová: „a ostatným úspešným uchádzačom a neúspešným uchádzačom oznámi služobný úrad výsledok výberového konania spolu s dôvodmi, pre ktoré neboli vybraní alebo úspešní, do desiatich dní od jeho skončenia“. 3. V čl. I v § 44 ods. 12 v prvej vete sa za slovo „konania“ vkladá čiarka a slová „identifikátorov úspešných uchádzačov a počtu bodov, ktoré získali“. 4. V čl. I v § 44 ods. 12 druhej vete sa na konci pripájajú tieto slová: „a ostatným úspešným uchádzačom a neúspešným uchádzačom oznámi služobný úrad výsledok výberového konania spolu s dôvodmi, pre ktoré neboli vybraní alebo úspešní, do desiatich dní od jeho skončenia“. Tento pozmeňujúci návrh rieši to, aby úspešní aj neúspešní uchádzači boli objektívne, transparentne informovaní o výsledkoch výberového konania, o bodoch, ktoré dosiahli, a o dôvodoch, prečo neuspeli. Vládny návrh zákona o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov sa mení a dopĺňa takto: V čl. I v § 7 ods. 6 sa slová „§ 102“ nahrádzajú slovami „§ 102 odsek 1, 4, 5, 6, 7 a 8“. V čl. I v § 102 sa ods. 2 dopĺňa novými písm. n) a o), ktoré znejú: „n) hlavného kontrolóra obce, o) hlavného kontrolóra vyššieho územného celku.“ Toto je taký zaujímavý paradox. Nezlučiteľnosť výkonu štátnej služby s inými funkciami je relatívne široká, no napriek tomu nepokrýva všetky potrebné funkcie. Je zaujímavé, že funkcia hlavného kontrolóra obce, respektíve vyššieho územného celku predstavuje z časového hľadiska natoľko náročnú činnosť, že kontrolóri sú spravidla zamestnaní na plný úväzok. Na základe uvedeného sa navrhuje rozšírenie funkcií nezlučiteľných s výkonom štátnej služby. Zároveň sa v bode 1 tohto pozmeňujúceho návrhu spresňuje, že nezlučiteľnosť funkcií vymenovaných v § 102 sa vzťahuje aj na štátneho zamestnanca vo verejnej funkcii. To bolo zaujímavé, že tento zákon o štátnej službe hovoril, že hlavný kontrolór, že funkcia hlavného kontrolóra je zlučiteľná so štátnozamestnaneckým miestom. Ale tí, čo robíte v komunále alebo máte skúsenosti v komunále, tak viete, že kontrolór, to je pozícia na plný úväzok. A kontrolór má pracovať tak, ako by mal pracovať v obci, tak si neviem predstaviť, že on bude ešte pracovať aj na ďalšom štátnozamestnaneckom mieste. Pozmeňujúci návrh č. 6. Vládny návrh zákona o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov sa mení a dopĺňa takto: V čl. I v § 31 ods. 2 sa slová „podľa § 41 ods. 3 písm. b)“ nahrádzajú slovami „podľa § 41 ods. 3“. 2. V čl. I v § 38 ods. 1 v úvodnej vete sa slová „na základe písomnej žiadosti o prijatie do štátnej služby“ vkladajú slová „v elektronickej podobe podľa § 41 odsek 3“. V čl. I v § 40 ods. 6 sa slová „odsek 11“ nahrádzajú slovami „odsek 10“. V čl. I v § 41 ods. 3 znie, pardon, čl. I § 41 ods. 3 znie : „(3) Žiadosť o zaradenie a ďalšie požadované dokumenty môže uchádzač podať v písomnej forme, v elektronickej podobe prostredníctvom registra výberových konaní na ústrednom portáli a) po autentifikácii na ústrednom portáli alebo b) bez autentifikácie na ústrednom portáli.“ Poznámka pod čiarou k odkazu 27 znie: „§ 19 ods. 5 písm. b) zákona č. 305/2013 Z. z.“ 5. V čl. I v § 41 sa vypúšťa odsek 4. Doterajšie odseky 5 až 25 sa označujú ako odseky 4 až 24. V čl. I v § 41 ods. 4 znie: „(4) Uchádzač osvedčuje splnenie predpokladov a požiadaviek uvedených vo vyhlásení výberového konania priamo v žiadosti o zaradenie podanej v elektronickej podobe s pripojenými dokumentami.“ V čl. I v § 41 ods. 5 znie: „(5) Uchádzač doručuje všetky písomnosti služobnému úradu formou podľa odseku 3. Ak odsek 7 neustanovuje inak, považuje sa povinnosť doručiť písomnosť služobnému úradu za splnenú dňom odoslania písomnosti, ktorá má charakter elektronického formulára, prostredníctvom registra výberových konaní na ústrednom portáli do zriadenej elektronickej schránky služobného úradu.“ Poznámka pod čiarou k odkazu 28 znie: „§ 12 zák. č. 35/2013 Z. z. v znení zákona č. 273/2015 Z. z.“ 8. V čl. I v § 41 ods. 7 sa slová „podľa ods. 3 písm. b) druhého bodu“ nahrádzajú slovami „podľa ods. 3 písm. b)“. 9. Čl. I § 43 znie: „§ 43 (1) Služobný úrad doručuje uchádzačovi všetky písomnosti pri výberovom konaní v elektronickej podobe prostredníctvom registra výberových konaní na ústrednom portáli a) do e-mailovej schránky uchádzača uvedenej v žiadosti o zaradenie alebo b) do zriadenej elektronickej schránky uchádzača. (2) Ak uchádzač podá žiadosť o zaradenie podľa § 41 ods. 3 písm. a), služobný úrad mu doručuje všetky písomnosti prostredníctvom registra výberových konaní na ústrednom portáli do jeho zriadenej elektronickej schránky. Ak uchádzač podá žiadosť o zaradenie podľa § 41 ods. 3 písm. b), služobný úrad mu doručuje všetky písomnosti do e-mailovej schránky uvedenej v žiadosti o zaradenie. (3) Povinnosť služobného úradu doručiť písomnosť uchádzačovi, sa považuje za splnenú dňom odoslania písomnosti, ktorá má charakter elektronického formulára prostredníctvom registra výberových konaní na ústrednom portáli a) do e-mailovej schránky uchádzača uvedenej v žiadosti o zaradenie aj vtedy, ak sa uchádzač o tom nedozvie alebo b) do zriadenej elektronickej schránky uchádzača aj vtedy, ak sa uchádzač o jej uložení nedozvie. (4) Uložením podľa ods. 3 písm. b) sa rozumie okamih, odkedy je elektronický formulár dostupný uchádzačovi v jeho zriadenej elektronickej schránke. (5) Na účely doručovania písomností súvisiacich s výberovým konaním podľa tohto zákona sa nevyžaduje, aby zriadená elektronická schránka uchádzača bola aktivovaná.“ Poznámka 29, ktorá pod čiarou k odkazu 29 znie: „§ 13 zákona č. 305/2013 Z. z.“ 10. V čl. I v § 44 ods. 2 sa slová „§ 41 ods. 1 až 10“ nahrádzajú slovami „§ 41 ods. 1 až 9“. A teraz odôvodnenie k tomu, prepáčte, obsiahlemu pozmeňujúcemu návrhu. My sa bavíme o elektronizácii verejnej správy, dali sme na to miliardu, hovoríme o tom, že všetko je potrebné prepojiť a elektronizovať, ale do výberových konaní sa môžu uchádzači prihlásiť anachronicky a posielať listy. Ja si myslím, že každý uchádzač, ktorý chce pracovať v štátnej správe, a ak hovoríme o tom, že chceme mať modernú, funkčnú, elektronicky prepojený e-správu, eGovernment, tak by sme mali povoliť hlavne do výberových konaní prihlasovanie len prostredníctvom elektronických formulárov. A odstránenie zasielania vyššie uvedených žiadostí v listinnej podobe nijako neobmedzí prípadných uchádzačov a takmer s úplnou istotou, možno mi to môže niekto vyvrátiť, pán minister možno, ale že v súčasnosti si neviem predstaviť alebo si myslím, že neexistuje pracovisko, kde by štátny zamestnanec pri svojej práci nevyužíval osobný počítač. A preto by nemalo byť povolené, aby sa mohol prihlásiť človek, čo nevie robiť s počítačom, a teda posielanie žiadostí by malo byť plne v elektronickej podobe. Posledný pozmeňujúci návrh poslankyne Národnej rady Slovenskej republiky Veroniky Remišovej k vládnemu návrhu zákona o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Vládny návrh zákona o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov sa mení a dopĺňa takto: V čl. I, v čl. I v § 132 ods. 1 sa číslo „100“ nahrádza číslom „80“. Ide o zníženie výšky osobného príplatku, ktorý sa znižuje zo súčasných 100 % platovej tarify na 80 %. Súčasne nastavená výška osobného príplatku vytvára medzi zamestnancami obrovské a často ničím nepodložené rozdiely vo finančnom ohodnotení. Niektorým zamestnancom sa tento plat môže až zdvojnásobiť a niektorí, ktorí vykonávajú tú istú pozíciu, ten osobný príplatok nikdy nedostanú z rôznych dôvodov. Niekedy preto, že nemajú to správne politické krytie. A takto extenzívne nastavená možnosť zdvojnásobenia platu umožňuje finančne lepšie hodnotiť radového zamestnanca ako napríklad vedúceho zamestnanca s vyššou mierou zodpovednosti. A osobne si myslím, už som to raz povedala, že štátni zamestnanci by mali mať vyšší základný plat a nemala by byť ponechaná tak veľká miera neobjektívnemu alebo subjektívnemu prideľovaniu osobných príplatkov. Bod 2. V čl. I v § 132 ods. 2 písm. a) znie: „a) na základe výsledku služobného hodnotenia za kalendárny rok, pričom ak štátny zamestnanec v služobnom hodnotení dosiahne 1. vynikajúce výsledky, osobný príplatok sa mu v zmysle ods. 1 zvýši v rozmedzí 41 % – 80 % jeho tarifného platu určeného podľa § 127, 2. veľmi dobré výsledky, osobný príplatok sa mu v zmysle ods. 1 zvýši v rozmedzí 1 % – 40 % jeho tarifného platu určeného podľa § 127, 3. štandardné výsledky, osobný príplatok sa mu neodníme, 4. uspokojivé výsledky, osobný príplatok sa mu v zmysle ods. 1 zníži v rozmedzí 1 % – 40 % jeho tarifného platu určeného podľa § 127, 5. neuspokojivé výsledky, osobný príplatok sa mu v zmysle ods. 1 zníži v rozmedzí 41 % – 80 % jeho tarifného platu určeného podľa § 127.“ Čiže týmto ustanovením sme sa snažili lepšie naviazať hodnotenie na osobný príplatok. To znamená, že ak viete, že vy ste dosiahli v osobnom hodnotení výborné výsledky, dosiahli ste 100 bodov, máte perfektné výsledky, tak viete, že ten osobný príplatok musíte dostať a musíte ho dostať v takejto výške. A je to aj transparentný spôsob, keďže tie vzájomné hodnotenia by mali, ak to bodové hodnotenie by malo byť aj verejne prístupné. Bod 3. V čl. I v § 142 ods. 1 písm. d) sa za slovo „sume“ vkladá slovo „50 %“. Tento posledný pozmeňovací návrh súvisí s odmeňovaním štátnych zamestnancov pri dosiahnutí ich životných jubileí. Osobne si myslím, že zákon by nemal teraz riešiť, či keď niekto oslavuje päťdesiatku alebo šesťdesiatku, či sa mu dá 100 % príplatok alebo nie. To si môže každé ministerstvo upraviť samo nejakým, alebo v kolektívnej zmluve, kde si povie, že jubileá, päťdesiatka, šesťdesiatka, sedemdesiatka sa odmeňujú nejakou čiastkou, ale nie v zákone o štátnej službe. Takže toto sú moje pozmeňovacie návrhy, prepáčte, ak boli trochu dlhšie. Ja na záver poviem už len to, že teda myslela som si, že s Úradom vlády a tu s pánom ministrom, že vedieme konštruktívnu debatu o týchto pozmeňujúcich návrhoch, a teda keď už do toho investujem toľko energie aj z jednej, aj z druhej strany, tak by som teda očakávala tú spätnú väzbu minimálne v tom, že mi niekto napíše, že tieto pozmeňovacie návrhy sme nemohli prijať, ale predkladajú ich tuto kolegyne poslankyne z vládnej strany. Fajn. Som tomu rada, pretože si myslím, že nech dobrý pozmeňujúci návrh predkladá ktokoľvek, tak je to dobre. Celkovo o tomto zákone si však myslím to, že nerieši najväčší problém, a síce, však to v podstate aj bolo priznané v nejakom tlačovom stanovisku, že jeho cieľom nie je riešiť spolitizovanie verejnej správy. Čiže ten hlavný problém, ktorý na Slovensku máme, a síce politizáciu verejnej správy, tento návrh zákona nerieši. Druhé, čo vidíte na tomto zákone, je to, že my sme to prijali, lebo sme to museli prijať. Dotlačila nás k tomu Európska komisia. Európska komisia to dala ako ex ante kondicionalitu na to, aby sa vôbec mohli čerpať eurofondy. Mimochodom máme nesplnených niekoľko týchto podmienok. Ak prijmeme dnes ten zákon, tak jednu podmienku budeme mať z krku. A tak to trochu aj vyzerá, že no tak tá Európska komisia nás k tomu dotlačila, tak niečo už prijať musíme, no tak to, nejako to urobíme tak, aby aj tá Európska komisia bola spokojná. Takisto si myslím, ešte raz to zopakujem, nerieši motivačné odmeňovanie zamestnancov a ja si myslím, že tento štátny zákon, že tento zákon o štátnej službe rozhodne nebude nástrojom na to, ako pritiahneme do štátnej služby mladých, nemusia byť mladí, môžu byť, aj mladých, aj starších, ale skrátka talentovaných šikovných ľudí a odborníkov. No ak teda štátna služba, štát má riadne fungovať, tak ľudia, čo pracujú v štátnej správe, sú kľúčoví . Bez nich štátna správa riadne fungovať nikdy nebude a nebude poskytovať občanom také služby, aby boli občania spokojní. Bola by som veľmi rada, keby kolegovia moje pozmeňujúce návrhy prijali, minimálne tie, ktoré sú nad rámec tých, čo predložili kolegyne z poslaneckého klubu SMER. Takže uchádzam sa o vašu podporu a ďakujem vám. (Potlesk.)