M. Číž, podpredseda NR SR: (2008-04-10):
V zmysle mojich povinností podľa rokovacieho poriadku vám chcem oznámiť, že o ospravedlnenie neúčasti na dnešnom rokovaní 20. schôdze Národnej rady Slovenskej republiky požiadali poslanci Ferdinand Devínsky, Jozef Ďuračka, Tibor Mikuš a László Nagy. Takže v zmysle schváleného programu, vážené panie poslankyne, páni poslanci, pristúpime k rokovaniu o informácii ministra zahraničných vecí Slovenskej republiky o situácii slovenskej menšiny v obci Mlynky v Maďarskej republike po rozhodnutí obecného zastupiteľstva vysťahovať slovenské menšinové orgány a národnostné i záujmové organizácie z priestorov Slovenského domu v Mlynkoch . Dávam preto slovo ministrovi zahraničných vecí Slovenskej republiky Jánovi Kubišovi, aby túto informáciu podal. Máte slovo, pán minister. J. Kubiš, minister zahraničných vecí SR: Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, rád využívam túto príležitosť, aby som informoval o vývoji situácie v Mlynkoch, súčasnom stave, ako aj o krokoch, ktoré podnikla, resp. podniká vláda a slovenská diplomacia, ktoré od samého počiatku venovali sústredenú veľkú pozornosť tomuto problému. Uvedený problém má rozmer národnostný, etický, politický, ale aj právny. Preto aj náš postoj k tejto otázke sa opieral najmä o Zmluvu o dobrom susedstve a priateľskej spolupráci medzi Slovenskou republikou a Maďarskou republikou ako o medzinárodné právo, Európsku chartu regionálnych alebo menšinových jazykov a Rámcový dohovor na ochranu národnostných menšín, v zmysle ktorých je povinnosťou domácej krajiny poskytovať všestrannú pomoc a podporu príslušníkom národnostných menšín. Politický rozmer vidíme najmä v skutočnosti, že problém okolo Mlynkov sa udial v dobe, kedy intenzívne pripravujeme s maďarskou stranou stretnutie premiérov oboch krajín. Hlásime sa k Zmluve o dobrom susedstve a priateľskej spolupráci medzi Slovenskou republikou a Maďarskou republikou, kde je vytvorených 12 zmiešaných komisií vrátane zmiešanej komisie pre záležitosti národnostných menšín, ktorá hľadá cesty pri riešení problémov, resp. hľadá cesty ku zvyšovaniu štandardov práv osôb patriacich k národnostným menšinám. Tento konkrétny konflikt akoby tieto mechanizmy aspoň spočiatku ignoroval. A aj toto bol dôvod, prečo si slovenská vláda pokladala za povinnosť na uvedený problém verejne poukázať. Od samotného začiatku sa vláda a Ministerstvo zahraničia SR aktívne venovali problému Mlynkov. O vývoji situácie bol priebežne informovaný predseda vlády a podpredseda vlády pán Čaplovič, veľvyslanec Slovenska v Maďarsku pán Migaš na základe pokynov ministerstva zahraničných vecí, ešte pred prijatím kontroverzného rozhodnutia mal stretnutia v Mlynkoch. Upozornil na citlivosť sporu a požiadal samosprávu o prehodnotenie zámeru. Bezprostredne po rozhodnutí samosprávy podpredseda vlády pán Čaplovič vyzval obe strany na ďalšie rokovania. Svoje znepokojenie okamžite vyjadrilo prostredníctvom hovorcu aj ministerstvo zahraničia. Následne reagovala vláda ostrým protestom proti rozhodnutiu. Na ministerstvo zahraničných vecí bol pozvaný chargé d‘affaires veľvyslanectva Maďarska. Predseda slovenskej časti zmiešanej komisie pre otázky národnostných menšín zaslal list svojmu maďarskému partnerovi. Vzhľadom na podstatu problému, ale aj preto, že v niektorých reakciách maďarskej strany k riešeniu problému bolo možné pozorovať snahu o skresľovaní situácie (napr. výroky o údajnom uznaní kolektívnych práv menšín slovenskou stranou, voči čomu sa MZV SR výrazne ohradilo), slovenská strana považovala za správne aktívne informovať o probléme aj medzinárodné organizácie – OBSE, Radu Európy a tiež Európsky parlament. Aktívne pracovali aj vedúci našich zastupiteľských úradov v zahraničí a europoslanci za Smer a Ľudovú stranu – HZDS. Otázka Mlynkov bola súčasťou agendy aj počas stretnutia podpredsedu vlády pána Čaploviča s jeho maďarským kolegom pánom Kissom v pondelok 7. apríla. Spor o Slovenský dom v maďarskej obci Mlynky nechápeme ako ojedinelý prípad. Predstavuje iba vrchol ľadovca. Veď rozhodnutie o vysťahovaní dvoch slovenských menšinových organizácií nasledovalo po odstúpení obecnej samosprávy od vydávania dvojjazyčného obecného časopisu, po zmene profilu káblovej televízie v neprospech menšinového vysielania či znížení národnostného príplatku slovenských pedagógov v obci. Podľa nášho názoru v Mlynkoch sa rozhoduje o osude, resp. úrovni ochrany práv príslušníkov slovenskej národnostnej menšiny v Maďarsku. Úmerne tomu reagovala aj slovenská vláda. Ministerstvo zahraničných vecí SR vidí nebezpečnosť konania miestnej samosprávy a zastupiteľstva obce Mlynky predovšetkým v tom, že systematicky narušuje existujúci stav úrovne práv príslušníkov slovenskej národnostnej menšiny v danom prostredí, čomu  spočiatku naši maďarskí partneri nevenovali pozornosť. Rozhodnutie o vyhostení naviac obsahuje potenciál vyvolávania ďalších sporov, resp. rozhodnutí poškodzujúcich menšinu. Takéto kroky je nutné označiť za porušenie existujúceho status quo a za znižovanie existujúcej úrovne práv a postavenia príslušníkov slovenskej národnostnej menšiny. Idú proti duchu zmierenia a proti proklamovaným snahám o pozitívny vývoj vzájomnej spolupráce medzi našimi dvoma štátmi. Vyznieva preto viac než rozporuplne, ak jeden z najvyšších ústavných činiteľov Maďarska vyhlásil, že v Mlynkoch prebehlo všetko v súlade so zákonom, a deň na to ombudsman  Maďarska skonštatoval, že postup samosprávy obce Mlynky, keď samospráva obce chcela vypovedať slovenské organizácie zo Slovenského domu, bol protiprávny. Ombudsman tiež potvrdil, že ide o národnostný spor, čo predtým niektorí vysokí predstavitelia Maďarska tiež popierali. Na kroky aktívne podniknuté slovenskou stranou reagovalo svojím vyhlásením aj maďarské ministerstvo zahraničných vecí. Slovenskej strane sa vyčíta, že nebol použitý mechanizmus zmiešanej komisie pre otázky národnostných menšín, že problém bol neprimerane medializovaný a hlavne postúpený medzinárodným organizáciám. Aký paradox, veď v tomto prípade maďarská strana kritizuje vlastne to, čo v prípade akýchkoľvek otázok, ktoré mohla dať do súvislosti s maďarskou menšinou na Slovensku, v minulosti praktizovala, ale za čo kritizovala vládu Slovenska, a to aj v prípadoch na hranici irelevantnosti (napr. zverejnenie antimaďarského videa na serveri v USA). Maďarská strana ako pravidlo nielenže tieto otázky okamžite medializovala, ale obchádzala využitie systému zmiešaných komisií a priamo sa obracala na rôzne medzinárodné inštitúcie a najmä Európsky parlament, kde unisono pôsobili poslanci maďarskej národnosti zo štátov EÚ celej Karpatskej kotliny. Prostredníctvom týchto koordinovaných kampaní, lobingu a okamžitej internacionalizácie často dochádzalo k neodôvodnenému očierňovaniu Slovenska. V uvedenom vyhlásení teda Ministerstvo zahraničia Maďarskej republiky zrazu kritizuje postup Slovenska v tejto odôvodnenej otázke a naraz „objavuje“ mechanizmus zmiešaných komisií, t. j. postup, ktorý slovenská strana vždy presadzovala. Spor v Mlynkoch však vidíme aj v širšom kontexte rastu prejavov nacionalizmu, a to aj v štátoch Európskej únie vrátane Maďarska. Obavy napr. vzbudzuje, že maďarské inštitúcie doteraz neprijali opatrenia na zamedzenie činnosti Maďarskej gardy, ktorá sa otvorene hlási k extrémizmu a revizionizmu, hľadá vonkajšieho nepriateľa v susedných štátoch, vykonáva konkrétne aktivity namierené najmä voči rómskym občanom a príslušníkom iných národností a hrozí ich prenesením na územie susedných štátov. So znepokojením sledujeme snahy o iniciovanie diskusie o otázke autonómie „národných“ menšín na medzinárodných fórach. Znepokojuje nás vytvorenie Fóra poslancov Karpatskej kotliny, ako aj autonomistické snahy maďarských spoločenstiev a kreovanie Rady maďarskej autonómie Karpatskej kotliny, rady, ktorá sa o. i. obrátila listom na summit NATO v Bukurešti, kde sa vyhrážala, že ak nebudú v Karpatskej kotline budované autonómie na základe kolektívnych práv menšín, povedie to k vzniku závažných bezpečnostných hrozieb. Chcel by som však tiež zdôrazniť, že nielen registrujeme, ale i pozitívne hodnotíme bezprostredné reakcie predstaviteľov vládnych orgánov Maďarskej republiky na spor v Mlynkoch a opatrenia zainteresovaných vládnych inštitúcií Maďarskej republiky, ako aj ich snahu o zmenu rozhodnutia. Takisto vysoko hodnotíme aktívny prístup ombudsmana. Maďarská strana aj na ostatnom mimoriadnom zasadaní predsedov zmiešanej slovensko-maďarskej komisie pre záležitosti menšín, ktoré iniciovala slovenská strana, potvrdila, že otázka Mlynkov je nielen právny, ale aj národnostný problém, ktorý je potrebné riešiť. Slovenská strana nevníma svoje aktivity smerujúce k riešeniu, resp. k hľadaniu ciest riešenia problému v Mlynkoch konfrontačne. Našou snahou je riešiť a vyriešiť problém v úzkej súčinnosti s maďarskými partnermi v súlade s medzinárodnými normami, s maďarským právnym poriadkom a v duchu Zmluvy o dobrom susedstve a priateľskej spolupráci medzi SR a MR. Vláda Slovenska očakáva, že vláda Maďarska sa bude s plnou vážnosťou naďalej venovať tejto situácii a využije všetky jej dostupné prostriedky, aby nedošlo k porušovaniu status quo v situácii slovenskej menšiny v Maďarsku. Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, záverom vás chcem ubezpečiť, že uvedenému problému sme venovali a budeme aj naďalej venovať veľkú pozornosť a v prípade potreby budeme primerane reagovať. Problém v Mlynkoch bude možné považovať za vyriešený, ak nielenže obe slovenské menšinové organizácie spolu s miestnou samosprávou uspokojivo vyriešia otázku zotrvania dvoch slovenských menšinových organizácií v slovenskom dome, a tu je pripravená vláda Slovenskej republiky takisto prispieť, ale aj sa opätovne pristúpi k vydávaniu dvojjazyčného obecného časopisu, upraví sa profil káblovej televízie v prospech menšinového vysielania a vráti sa národnostný príplatok slovenských pedagógov v obci na pôvodnú úroveň. Ďakujem vám za pozornosť. (Potlesk.)