L. Miklós, poslanec: (2007-10-24):
Tak predovšetkým na tie reakcie zvonku aj od poslancov. Chcel by som predovšetkým vysvetliť, resp. podčiarknuť, že treba rozlišovať geologický zákon, banský zákon a zákon o banských činnostiach. Na tejto schôdzi Národnej rady máme otvorený aj zákon o banských činnostiach, prednedávnom sme prejednávali banský zákon a teraz máme otvorený, teraz prejednávame geologický zákon. Všetky tri zákony majú, samozrejme, veľmi významné súvislosti, pretože ide o nerastné bohatstvo, ale každý ten zákon je iný. No a tie poznámky, ktoré doteraz, najmä posledný týždeň, som si vypočul, sa týkali predovšetkým toho, že aj v geologickom zákone sú ustanovenia, ktoré sa týkajú vlastníctva vlastníkov k pozemkom. Čo je, samozrejme, pravda, ale predovšetkým by som chcel k tomuto uviesť nasledovné. Geologický zákon sa týka dvoch typov prác a to je geologický výskum a geologický prieskum. To je definované jednoznačne v prvých paragrafoch zákona a chcel by som povedať najprv ku geologickému výskumu. Geologický výskum sa týka toho, aby sme vedeli, čo v našej republike máme pod zemou. Ja si myslím, že toto je veľmi dôležitý poznatok, a preto geologický výskum, teda zistenie, čo máme, ako sa to vyvíjalo, akým spôsobom je to distribuované, na čo je to prípadne dobré, patrí do celkovej kultúry národa a išli by sme asi spiatočným spôsobom, keby sme povedali, že o tomto nechceme nič vedieť. No a, samozrejme, keď chceme niečo vedieť, tak potrebujeme na to aj nejaké výskumné práce. Okrem toho treba povedať, že podľa ústavy nerastné bohatstvo, tak ako aj ostatné prírodné zdroje sú majetkom štátu. Ďalej geologický prieskum. Geologický prieskum má podľa zákona štyri také hlavné časti, to je ložiskový prieskum, hydrogeologický prieskum, inžiniersko-geologický prieskum a prieskum geofaktorov životného prostredia. Z tohto len ložiskový prieskum je priamo napojený na banský zákon, teda na banské činnosti a na dobývanie. Čiže tým by som chcel podčiarknuť, že nie každý geologický prieskum vyúsťuje do banskej činnosti, kde už môžeme hovoriť naozaj veľmi významným spôsobom o zásahu do pozemkov, zásahu do vlastníckych vzťahov. Čo sa týka metód geologických prác, tak to nie sú len vrty a nie sú len búdy alebo maringotky, ktoré sa postavia na určitý pozemok, keď sa robí geologický prieskum. Ale tie práce, tie metódy sú aj geofyzikálne práce, geochemické práce, laboratórne práce, terénne meračské práce, monitorovanie a ďalšie, ktoré, samozrejme, treba niekedy pristúpiť aj na pozemok, ale myslím si, že by sme v záujme toho kultúrneho dedičstva alebo spoznania kultúrneho a prírodného dedičstva nášho štátu mali trošku iným spôsobom posudzovať ako už konkrétne technické a iné práce. Napríklad, keď ide geológ, pravda, s ruksakom na chrbte a drží kladivo v ruke, zoberie si „šuter“ a bude rozbíjať, tak hádam to nebudeme považovať za významné narušenie vlastníckych vzťahov. Samozrejme, tým som nechcel povedať, aby sme tie vlastníctve vzťahy obchádzali a ku tomuto smeruje aj jeden z mojich pozmeňujúcich návrhov. Samozrejme, vrty, zemné práce, podzemné práce, dočasné objekty a prístupové cesty, ktoré sú potrebné v niektorých prípadoch k hlbinným výskumom, treba takisto brať do úvahy. Takže teraz to je k tomu, aby som rozplynul pochybnosti niektorých mojich kolegov, že geologický zákon ako automaticky znamená narúšanie vlastníckych vzťahov. Takže teraz k tým pozmeňujúcim návrhom. Pán spravodajca, tebe som dal ten pozmeňujúci návrh, ale keďže ešte mám právo stále dať pozmeňujúci návrh práve v zmysle toho, čo som teraz predniesol, ja mám hneď k druhému paragrafu jeden ešte pozmeňujúci návrh, ktorý som teraz len písomne napísal, a to je o tom, že dvakrát sa tam opakuje, že čo sú geologické práce. Jednak geologické práce, to, čo som hovoril, geologický výskum, prieskum, ložiskový, hydroinžiniersky, životného prostredia atď., a potom sa hovorí o metódach geologickej práce, ktoré sú takisto označované ako geologické práce, čiže geofyzikálne, geochemické, laboratórne. Preto môj pozmeňujúci návrh je, že v § 2 ods. 4 text pred prvou čiarkou znie „za metódy geologických prác“ a ide už ďalej, teraz bolo za geologické práce, lenže geologické práce aj v predchádzajúcom paragrafe sa definovali nejako, takže toto, si myslím, že bude objasnenie. Ďalšie pozmeňujúce návrhy sú k § 4 ods. 3. Tam sa hovorí, že keď ide o osobný záujem vlastníka, teda geologické práce v osobnom záujme vlastníka, tak tento zákon sa na to nevzťahuje. Vyjasnili sme si to s predkladateľom, že môže byť ten osobný záujem aj veľmi, veľmi, veľmi široký. Môže sa týkať veľmi veľkého pozemku, tak radšej tento osobný záujem vynechajme, resp. tento § 4 nech sa vypustí, pretože nikto nikoho nenapadne, keď niekto naozaj doma bude synovi ukazovať a rozbíjať „šuter“, že toto je vápenec a toto je žula, sa nebude pýtať, či robí geologickú prácu, alebo nie. A na predídenie nezrovnalostí si myslím, že bude lepšie, keď sa odsek 3 v § 4 vypustí. K § 7 ods. 1 písm. e) a f), tieto písmená sa týkajú toho, že geologické oprávnenie by mohlo po troch mesiacoch zaniknúť, keď sa nebude registrovať v obchodnom registri a na obchodnom súde. Podľa názoru právnikov táto povinnosť, proste toto by nemalo byť jednak preto, že by bola škoda, keby čerstvo nadobudnuté geologické oprávnenie stratil subjekt len preto, že povedzme za tri mesiace sa nestačí v obchodnom registri zaregistrovať, a okrem toho Obchodný zákonník hovorí o povinnosti a podmienkach registrácií aj fyzických osôb, aj právnických osôb, takže toto, si myslím, je zbytočné. K § 17 ods. 4. Tam je vyslovene jedna technická poznámka, že po slove preskúmanosti, tam sa jedná o preskúmanosť alebo o hydrogeologické a kategorizáciu hydrogeologických poberov a území, takže po slove „preskúmanosti“ by sa vložila čiarka a text „podľa plošného rozsahu“. Čiže sa tam dáva ešte jedna taká upresňujúca podmienka. Ďalej sa vypúšťa spojka „a“ a pokračuje pôvodný text. K § 27 ods. 1. Tento paragraf sa týka osobitných prieskumných území. V tom prvom čítaní, ako som čítal ten paragraf, mne sa zdá, teda to čítanie sa môže interpretovať aj tak, že ministerstvo vymedzí, teda určí prieskumné územie na návrh zhotoviteľa geologických prác. No podľa všetkého tu ide o to, že ministerstvo určí, či môže byť prieskumné územie osobitného charakteru, alebo nie, teda či to bude financované zo štátneho rozpočtu, alebo nie. Nie podľa návrhu zhotoviteľa, ale jednoducho podľa toho, že to vie, že toto je pre štát významný prieskum. Takže moje upresňujúce znenie tejto vety, čo nič nemení na podstate, lebo som presvedčený, že takto to aj predkladateľ myslí, bude: „Vymedzenie osobitného prieskumného územia, dobu platnosti a predmet prieskumu určí ministerstvo na návrh zhotoviteľa geologických prác.“ Čiže nie to, neurčí ministerstvo to na návrh zhotoviteľa, či je to osobitné územie, alebo nie, ale len vymedzenie osobitného územia, dobu platnosti a predmet prieskumu. Čiže to, či to bude osobitné prieskumné územie, alebo nie, to určí ministerstvo bez toho, žeby čakalo na nejaký návrh zhotoviteľa podľa svojho uváženia. No a posledný pozmeňujúci návrh je k § 29, ktorý sa týka vstupu na cudzie nehnuteľnosti. A to je to, čo som na začiatku hovoril, že to, čo som povedal na obranu tohto zákona, neznamená, že by sme akokoľvek narušili fyzickými činnosťami vlastnícke práva. Tu sa dosť podrobne hovorí, za akých podmienok je možno vstúpiť na pozemky až do úrovne, keď nedôjde k dohode, až do úrovne rozhodnutia súdu. Tak ja tu na koniec odseku 2 dávam návrh, ruší sa bodka a vkladá text v znení, „po dohode s vlastníkom podľa odsekov 3 až 7“, to znamená, až kým nedôjde k tej dohode. Tu je len upresnenie, že až potom. Až potom. Takže to je všetko, pán minister. (Reakcia z pléna.) Chcem, no, hlasovať, hlasovať. No ony nesúvisia tieto body spolu, tak by som požiadal hlasovať osobitne. Skončil som, pán predseda, ďakujem, jaj, pani podpredsedníčka.