Želiezka, Ľubomír, poslanec NR SR (2011-02-08):
Vážený pán predseda, vážený pán minister, kolegyne, kolegovia, dovoľte, aby som vás oboznámil s doplňujúcim návrhom poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Ľubomíra Želiezku a Igora Federiča k vládnemu návrhu zákona o kritickej infraštruktúre. Doplňujúci návrh znie takto: 1. V § 4 ods. „Vláda na úseku kritickej infraštruktúry“ sa dopĺňa písm. e), ktoré znie: „vykonáva kontrolu plnenia opatrení podľa tohto zákona“. Odôvodnenie: Z navrhovanej pôsobnosti vlády Slovenskej republiky uvedenej v § 4 vyplýva, že na úseku kritickej infraštruktúry bude mať vláda Slovenskej republiky z hľadiska systémového pôsobenia riadiacu, resp. rozhodovaciu právomoc. V § 6 písm. j) navrhovaného znenia zákona vyplýva ústrednému orgánu štátnej správy povinnosť kontrolovať, vykonávať kontrolu plnenia povinnosti prevádzkovateľa a podľa § 5 písm. k) z tohto návrhu zákona Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky kontroluje v spolupráci s príslušným orgánom štátnej správy plnenie povinností prevádzkovateľa európskej kritickej infraštruktúry. Plnenie tých povinností týchto orgánov štátnej správy podlieha v zmysle ustanovenia § 3 zákona č. 10/1996 Z. z. o kontrole štátnej správy v znení neskorších predpisov Úradu vlády Slovenskej republiky. Kompetencia Úradu vlády Slovenskej republiky podľa predpokladaného vládneho návrhu týmto končí na príslušných ministerstvách, t. j. v prípade potreby nebude môcť byť vláda Slovenskej republiky svojím vlastným kontrolným orgánom informovaná o reálnom stave zabezpečenia plnenia úloh podľa navrhovaného zákona. Väzba ministerstvo, resp. prevádzkovateľ a opačne, pretože kompetencie vládnej kontroly končia na ministerstvách a nepostihnú plnenie úloh prevádzkovateľa, a to ani prevádzkovateľa európskeho významu. Pritom podľa bodu č. 6 preambuly smernice Rady 2008/114 z 8. decembra 2008 o identifikácii a označení európskych kritických infraštruktúr a zhodnotení potreby zlepšiť ich ochranu, ktorej obsah sa má práve vládnym návrhom zákona implementovať do nášho právneho poriadku, primárnu a konečnú zodpovednosť za ochranu európskej kritickej infraštruktúry nesú členské štáty a vlastníci, resp. prevádzkovatelia tejto infraštruktúry. To je vláda a nie ministerstvo. Z uvedených dôvodov navrhujeme alternatívu, umožniť v prípade potreby vláde Slovenskej republiky uložiť svojím uznesením aj vykonanie kontroly stavu nezávisle na činnosti ministerstiev. Týmto bude aj zo systémového hľadiska objektívne postihnutá prípadná finančná väzba medzi ústredným orgánom štátnej správy a určeným prevádzkovateľom prvku kritickej infraštruktúry vo väzbe na odôvodnenú vecnú stránku jej potreby. Právny rámec na rozšírenie kontrolnej pôsobnosti vlády Slovenskej republiky na úseku kritickej infraštruktúry návrhu zákona vychádza podľa nášho názoru z právnej úpravy, konkrétne z čl. 119 písm. r) Ústavy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Ide o splnomocňovacie ustanovenie, vláda Slovenskej republiky rozhoduje v zbore o ďalších otázkach, ak to ustanoví zákon, kde rozšírenie kompetencií vlády Slovenskej republiky ako vrcholového orgánu výkonnej moci, čl. 108 Ústavy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov, vychádza z osobitného zákona, konkrétne z vládneho návrhu zákona o kritickej infraštruktúre. Ďakujem za pozornosť.