I. Štefanec, poslanec: (2007-06-26):
Pôvodný návrh zákona obsahoval 11 bodov. Spoločná správa obsahuje 68 bodov. Myslím si, že to svedčí o všetkom. Aj pán predkladateľ vysvetlil, že pri uvádzaní tohto zákona, že ide aj o nové pravidlá zonácie pre Tatranský národný park. Považujem to za minimálne neobvyklé, lebo na týchto pravidlách pracujú tímy odborníkov z národných parkov, Štátnej ochrany prírody, Lesného výskumného ústavu a iných odborných organizácií už niekoľko rokov. A teraz tu príde do výboru návrh, ktorý mení pravidlá zonácie pre Tatranský národný park. Zrejme to nie je náhoda. Keď sa argumentuje tým, keď kritizujeme my takéto predkladanie návrhov, a koaliční poslanci argumentujú tým, že majú na to právo. Iste, majú na to právo, ale potom majú právo napríklad aj predložiť zákon o štátnom rozpočte poslaneckým návrhom. Podľa mňa to je normálne primeraná formulácia, že takto závažný návrh zákona nepredkladá ministerstvo, ale predkladá sa poslaneckým návrhom. K problematike zonácie som sa dostal pri práci, kedy som bol poctený pracovať pre výbor vlády pre obnovu a rozvoj Vysokých Tatier po živelnej pohrome, ktorá sa udiala 19. novembra 2004. Už tam bolo jasné, že zonácia nie je jednoduchá otázka, bola otvorená vtedy, máme ju otvorenú aj teraz, ale ukázalo sa, že je diametrálne odlišný postoj minulej vlády a súčasnej vlády k riešeniu aj problematiky Vysokých Tatier, aj problematiky zonácie. Dovolím si vám uviesť zopár faktov. Výbor vlády pre obnovu a rozvoj Vysokých Tatier pod vedením Mikuláša Dzurindu zasadal v prvom roku 7-krát, z toho 3-krát priamo na pôde Vysokých Tatier, Výbor vlády pre obnovu a rozvoj Vysokých Tatier pod vedením Roberta Fica zasadal 2-krát za rok len v Bratislave a pán predseda nebol prítomný. Zvolal tento výbor, ale Robert Fico sa nezúčastnil. Ani sa neobťažoval zaoberať sa touto problematikou. A určite dal signál, aká je takáto problematika v úvodzovkách dôležitá, pretože tento výbor má 8 členov vlády, zo 14 členov je 8 členov vlády, dámy a páni, 7 z nich sa nezúčastnilo ani na jednom zasadnutí, 7 z nich sa nezúčastnilo. Zúčastnil sa len minister životného prostredia, ktorý viedol prvé aj druhé zasadanie. Myslím si, že to svedčí o všetkom. Súčasná vláda aj na základe tohto ignoruje výbor, ignoruje tatranskú problematiku a chcem zdôrazniť, že porušuje zákon. V zákone o ochrane prírody a krajiny podľa § 104 by mala byť zonácia Národného parku vo Vysokých Tatrách určená nariadením vlády od novembra 2006. Od novembra 2006 súčasná vlády porušuje zákon. Viem, že to nie je jednoduchá otázka, jednoduchá problematika, je potrebné sa dohodnúť. Ale už predloženým návrhom sa dokazuje, že tu nie je snaha o dohodu, ale je tu jednoducho snaha o diktát dokonca cez poslanecký návrh. Myslím si, že predkladateľ týmto ignoruje Tatrancov, ignoruje výbor, ale ignoruje vlastne aj vládu, ktorá zriadila výbor. Nie som si istý, čoho sa predkladateľ bojí. Či občanov, či mimovládnych organizácií, alebo možno aj vlastných ministrov. A keď tento zákon predkladal, tak možno sa dohodol s vládou alebo sa nedohodol. Ja neviem. Ale obidve riešenia sú zlé. Lebo v prípade, že sa dohodol s vládou, tak obchádza komisiu, ktorá má pripravovať zonáciu, klame tým Štátnu ochranu prírody, národné parky, Lesnícky výskumný ústav a všetkých zainteresovaných. No a v prípade, že sa dohodol s vládou, tak sa snaží obísť pripomienkové konanie a klame tým občanov a všetkých tých, ktorí sa snažia prispieť do tohto procesu. Obidva prípady sú teda zlé, ale ja som si istý, že pravda vyjde najavo, tak ako vyjde aj v prípade nečinnosti tejto vlády. Dámy a páni, dovolím si predložiť aj z týchto dôvodov pozmeňujúce návrhy k tomuto zákonu, ktoré chcem teraz prečítať. 1. k bodu 7: Novelizačný bod č. 2 sa vypúšťa a doterajšie body sa primerane prečíslujú. Odôvodnenie: Navrhovaná definícia pojmu rušenia alebo vyrušovania je v jednoznačnom rozpore so smernicou o vtákoch a smernicou o biotopoch a spôsobí znefunkčnenie podmienky v ochrane chránených druhov, ktorá hovorí o zákaze rušiť či vyrušovať [§ 35 ods. 1 písm. b) zákona o ochrane prírody] vzhľadom na vágnosť pojmov „dlhodobé zníženie populácie“, „peň typická lokalita“, resp. „dlhodobé zmenšenie areálu“. 2. k bodu 8: 1. Za novelizačný bod 9 sa vkladá nový novelizačný bod 10, ktorý znie: za § 7 sa vkladá nový § 7a ktorý vrátane nadpisu znie: „§ 7a Ochrana mokradí Na vykonávanie činnosti meniacej stav mokrade alebo koryto vodného toku, najmä na ich úpravu, zasypávanie, odvodňovanie, ťažbu tŕstia, rašeliny, bahna a riečneho materiálu, okrem vykonávania týchto činností v koryte vodného toku jeho správcom v súlade s osobitným predpisom sa vyžaduje súhlas orgánu ochrany prírody.“ Doterajšie body sa primerane prečíslujú. Odôvodnenie: V prípade, že by bola schválená novela tohto zákona o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších predpisov v navrhovanom znení, došlo by k tomu, že ochrana mokradí, ktoré predstavujú jednu z najvýznamnejších prírodných prvkov s vysokými ochranárskymi hodnotami, ktorá je v súčasnosti zabezpečená ustanovením § 12 písm. a) na celom území Slovenska s výnimkou piateho stupňa ochrany, by nebola nijakým priamym spôsobom zabezpečená, čo je v priamom rozpore s dohovorom o mokradiach majúcich medzinárodný význam predovšetkým ako biotopy vodného vtáctva, uzatvoreným Ramsarským dohovorom, ku ktorému Slovensko pristúpilo. Navrhuje sa preto toto zmeniť vložením navrhovaného nového ustanovenia, a tým zabezpečiť záväzky Slovenskej republiky vyplývajúce z tohto dohovoru. 2. Za novelizačný bod č. 13 sa vkladá nový novelizačný bod 14, ktorý znie: v § 13 ods. 2 sa za písm. o) dopĺňajú písmená p) a r), ktoré znejú: „p) vykonávanie činnosti meniacej stav mokrade alebo koryto vodného toku, najmä na ich úpravu, zasypávanie, odvodňovanie, ťažbu tŕstia, rašeliny, bahna a riečneho materiálu, okrem vykonávania týchto činností v koryte vodného toku jeho správcom v súlade s osobitným predpisom, r) zasahovanie do biotopu európskeho významu spôsobom, ktorým sa biotop môže poškodiť alebo zničiť.“ Doterajšie body sa primerane prečíslujú. Odôvodnenie: V súvislosti s predchádzajúcim bodom je potrebné zabezpečiť ochranu mokradí aj v druhom až vo štvrtom stupni ochrany prírody, zároveň v súvislosti s novelizačným bodom č. 5 je potrebné zabezpečiť ochranu biotopov aj v druhom až v piatom stupni ochrany, čo navrhovatelia novely neurobili dostatočným spôsobom, pretože z textu novely nie je jednoznačne zrejmé, že ustanovenia o všeobecnej ochrane prírody, ako je napríklad ochrana biotopov podľa § 6, sa použijú aj vo vyšších stupňoch ochrany. 3. Novelizačný bod č. 15 sa mení takto: v § 14 ods. 2 v písm. a) sa za slová „a o)“ sa vkladajú slová „až r)“. Ide o legislatívnotechnickú úpravu v súvislosti s predchádzajúcimi bodmi. 4. Novelizačný bod č. 19 sa mení takto: v § 15 ods. 2 v písm. a) sa za slová „a o)“ vkladajú slová „až r)“. Ide o legislatívnotechnickú úpravu. 5. Novelizačný bod č. 22 sa mení takto: v § 16 ods. 2 sa za slová „a o)“ vkladajú slová „až r)“. Ide o legislatívnotechnickú úpravu. 6. Novelizačný bod č. 35 sa mení takto: v § 53 ods. 1 prvej vete sa slová „alebo od zistenia nových skutočností“ nahradzujú slovami „ktorý preukazuje zistenie nových skutočností“. Je to legislatívnotechnická úprava. V prípade, že novelizačný bod prejde v navrhovanom znení, znamenalo by to, že v prípade podania návrhu na zrušenie alebo zmenu chráneného územia oprávnenou osobou by orgán ochrany prírody musel toto vykonať bez ohľadu na to, či by dôvody na zrušenie alebo zmenu boli relevantné. Dikcia textu zmena alebo zrušenie sa vykoná do jedného roka od podania návrhu. 3. k bodu 9: 1. Novelizačný bod č. 43 sa mení takto: v § 67 písm. f) sa za slovo „podľa“ vkladá slovo „§ 7a“ a za slová „a o)“ vkladajú slová „a p)“. Ide o legislatívnotechnickú úpravu. 2. Novelizačný bod č. 44 sa mení takto: v § 68 písm. e) sa slová „dvanásť písm. d) a g)“ nahradzujú slovami „§ 6 ods. 1“ a za slová „j) až n)“ sa vkladajú slová „a r)“. Ide o legislatívnotechnickú úpravu. 4. k bodu 10: 1. Novelizačný bod č. 11 znie: v § 85 sa vypúšťa ods. 2 a dopĺňajú sa nové odseky 2 až 5, ktoré znejú: „(2) Ak ide o konanie, ktorého predmetom je zabezpečenie povinnosti podľa osobitného predpisu, orgán ochrany prírody vydá rozhodnutie do termínu plánovanej činnosti, ak bola žiadosť podaná podľa § 82 ods. 1 najmenej 30 dní pred plánovanou činnosťou. (3) Ak orgán ochrany prírody rozhodnutie podľa odseku 3 nevydá, predpokladá sa, že vydá rozhodnutie, ktorým žiadosti vyhovel. (4) Odvolanie proti rozhodnutiu podľa odseku 4 nemá odkladný účinok. (5) Ak sa konanie preruší, lehoty podľa predchádzajúcich odsekov neplynú.“ Poznámka pod čiarou k odkazu č. 115b) znie: „§ 28 zákona č. 326/2005 Z. z. o lesoch.“ Odôvodnenie: Vzhľadom na to, že doterajší novelizačný bod zavádza úplne nový inštitút fiktívneho rozhodnutia, ktoré môže byť zneužívané napríklad prieťahmi v konaniach vyvolaných účastníkmi konania, je potrebné uvedené upraviť tak, aby orgán ochrany prírody mohol konať v súlade so zásadami Správneho poriadku, napríklad zásada spoľahlivo zisteného stavu veci, a v prípade potreby by mohol prerušiť správne konanie. V opačnom prípade hrozí, že správny orgán nestihne rozhodnutie vydať, pretože sa na to nebude vzťahovať dostatok podkladov, alebo bude tlačený do vydávania rozhodnutí, ktoré nebudú zodpovedať skutkovému stavu veci. 5. k bodu 11: Novelizačný bod č. 51 sa mení takto: v § 82 ods. 2 druhej vete sa za slová „a o)“ vkladajú slová „a p)“. Ide o legislatívnotechnickú úpravu. 6. k bodu 12: Novelizačný bod č. 56 sa vypúšťa. Doterajšie body sa primerane prečíslujú. Odôvodnenie: Podľa súčasného právneho stavu sa pri činnostiach, ktoré vyžadujú viacero povolení podľa konaní, môže nadriadený orgán tieto konania spojiť do jedného, čo sa i v praxi deje a čo sa dá považovať za dostatočné naplnenie zásady koncentrácie a hospodárnosti konania. V prípade, ak by bol schválený novelizačný bod, mohlo by dôjsť k znefunkčneniu výkonu tých orgánov štátnej správy, u ktorých by sa táto kumulácia sústredila. Zároveň by tým došlo k tomu, že pri niektorých činnostiach, kde je logické, aby rozhodoval orgán štátnej správy na nižšej miestnej úrovni, by musel rozhodovať napríklad ústredný orgán štátnej správy. 7. k bodu 13: Novelizačný bod 68 sa vypúšťa a doterajšie body sa primerane prečíslujú. Odôvodnenie: Ide o legislatívnotechnickú úpravu. 8. k bodu 15: Novelizačný článok 2 sa vypúšťa, doterajší článok 3 sa označuje ako článok 2. Ide o legislatívnotechnickú úpravu. Dámy a páni, dovoľujem si vás požiadať o podporu týchto pozmeňujúcich návrhov aj z dôvodov, ktoré som už predtým uviedol. Ďakujem pekne.