Kažimír, Peter, podpredseda vlády a minister financií SR (2014-12-04):
Ďakujem veľmi pekne, pani predsedajúca. A ďakujem aj, pani poslankyňa, za otázku, ktorá, ktorá poukazuje alebo pýta sa v podstate na oblasť, ktorej sme sa naozaj hlavne od leta museli veľmi intenzívne venovať. A nielen ja, ale aj ďalší, ďalší ministri a šéfovia orgánov štátnej správy, ktoré majú na starosti čerpanie európskych fondov. V priebehu roku 2014 riadiace orgány a orgán auditu postupne prijímali opatrenia na odstránenie zistenia auditu Európskej komisie. Po ich overení a odsúhlasení Európska komisia postupne odblokováva platby pre jednotlivé programy, s ktorými je spokojná. V júli 2014 bol odblokovaný Operačný program Vzdelávanie, v auguste tohto roku zase ďalšia etapa Operačného programu Zamestnanosť a sociálna inklúzia. V októbri po vyjadrení spokojnosti s prácou orgánu auditu uvoľnila ďalšie programy, ako Operačný program Doprava, Operačný program Technická pomoc, Operačný program Bratislavský kraj a Operačný program cezhraničnej spolupráce Slovenská republika – Česká republika. Následne po odblokovaní začali plynúť na Slovensko aj prostriedky Európskej únie a bolo možné realizovať úhrady do príjmov rozpočtových kapitol. V rámci zvyšných zablokovaných programov, z tých zvyšných je päť úplne zablokovaných, Operačný program Informatizácia spoločnosti, Operačný program Zdravotníctvo, Operačný program Konkurencieschopnosť a hospodársky rast, Operačný program Výskum a vývoj a Regionálny operačný program, a tri sú čiastočne pozastavené, Operačný program Doprava v prípade projektov našich železníc a ide konkrétne o dopravný projekt Ruskovce – Pravotice a v prípade Operačného programu Technická pomoc ide o projekt ITMS, v prípade Operačného programu Zamestnanosti a sociálnej inklúzie ide o dopytovo orientované projekty. Takže stále je toho, stále je toho dosť. Z dôvodu, tieto programy stoja alebo boli pozastavené z dôvodu zistení v riadiacich a kontrolných systémoch rezortov a prebiehajú k ich skorému odblokovaniu negociácie medzi zodpovednými rezortmi a Európskou komisiou. S ich odblokovaním sa počíta na prelome roku 2014 a 2015 a naozaj nikto z nás v tomto momente nevie povedať, ktoré z týchto programov bude ešte odblokovaných do konca tohto roku a ktoré hneď v úvode roku budúceho. Čo sa týka záťaže štátneho rozpočtu, na použite účelových určených prostriedkov Európskej únie poskytnutých Slovenskej republike sa v štátnom rozpočtu rozpočtujú príslušné príjmy a výdavky v zmysle zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy. Na úrovni jednotlivých rezortov sú do výšky celej alokácie na operačný program rozpočtované výdavky, ktoré rezorty vyplácajú prijímateľom za zrealizované oprávnené výdavky ich projektov. Pozastavenie operačných programov teda nemá priamy dopad na realizáciu výdavkov zo strany rezortov a teda ani na výšku i rozpočtovaných prostriedkov pre rok 2015. Pozastavenie platieb z Európskej komisie neznamená rovnaký dopad aj na plnenie príjmu štátneho rozpočtu. Slovensko dostalo nariadenie likvidity už pre operačné programy v úvode programovacieho obdobia zálohové platby, ktoré zmierňujú dopad dočasného zastavenia finančných tokov z Európskej komisie. Ja by som na záver ešte pripomenul to, že istým problémom je aj to, že Európska únia pracuje v podstate už od roku 2010, takého prelomového krízového roku, pracuje s rozpočtami, ktoré, ktoré sa dajú charakterizovať takou dýchavičnosťou, nedostatočnosťou. V podstate je oveľa viacej účtov na preplatenie, ako má Európska únia peňazí. V tejto situácii sme aj tento rok. To znamená, Európska komisia nám dlží, Slovensku dlží niekoľko 100 mil. eur. Je veľmi dôležité, ako dopadnú rozhovory medzi Radou a Európskym parlamentom práve v týchto dňoch. Tieto rozhovory sa majú viesť na tému prijatia rozpočtu Európskej únie na budúci rok a prijatia dodatkov k rozpočtu k 2014. Bohužiaľ, posledné roky je to pravidlom, že sa navyšujú rozpočty o miliardy eur, a, samozrejme, s tým zásadne nesúhlasia tzv. čistí prispievatelia krajín, ako Veľká Británia, Švédsko, Dánsko. Ale samozrejme i Nemci majú s takýmto navyšovaním rozpočtu problémy. Krajiny kohézie, medzi ktoré Slovensko aktívne patrí, samozrejme trvajú na tom, že téma prijatia rozpočtu na budúci rok a téma napríklad navýšenia alebo istých úľav, ktoré by sa mali poskytnúť krajinám Veľkej Británie alebo Holandsku z titulu dodatočných odvodov – asi ste si všimli taký pre Veľkú Britániu až škandalózny prípad navýšenia odvodov do rozpočtu Európskej únie v objeme skoro 2 mld. eur, tieto peniaze mali prísť do rozpočtu EÚ 1., najskôr 1. decembra tohto roku – a všetky krajiny sme sa postavili k tomuto problému veľmi ústretovo. To znamená, sme ochotní bez dodatočných sankcií akceptovať to, že krajiny, ktoré musia z titulu prijatia novej metodiky, a zase sme tu pri starej téme ako pri rozpočte novej metodiky ESA 2010, ktorá okrem iného spôsobila tieto dodatočné odvody krajinám, ktorým sa darilo, tak dohodli sa na tom, že budú môcť zaplatiť tieto peniaze dodatočne v termíne do 1. septembra. Ale táto dohoda je podmienená aj o navýšenie obálky pre kohéziu ešte v tomto roku. Pre Slovensko je to dôležité z toho titulu, aby dostalo zaplatené svoje faktúry, ktoré ležia na stole momentálne u pani komisárky alebo viceprezidentky Európskej komisie pani Georgie. Tá situácia je zložitá a vidíte, že proste tento prvok financovania európskych fondov má nielen domáci rozmer, ale aj medzinárodný rozmer, a poznamenaný tými istými témami, ktoré sú aj doma prítomné, to znamená dávkou solidarity, dávkou, mierou solidarity a mierou akceptovania reality, v ktorej sa nachádzame. Lebo je príjemné počúvať témy nového rozvojového programu zameraného na investície v Európe v objeme 300 mld. eur, tzv. Junckerov plán. Na druhej strane je veľmi potrebné, aby krajiny, ktoré sú do veľkej miery závislé na finančných tokoch z Európskej únie a tiež majú svoje, tieto fondy používajú kľúčovo na investovanie do svojej budúcnosti, aby mali preplatené svoje faktúry. Summa summarum to ale neznamená nič viac, ani nič menej, len to, že všetky tieto problémy spojené s korekciami, auditmi alebo nepreplácaním faktúr z titulu dočasnej insolventnosti Európskej komisie, netvoria problémy pre prijímateľov, pretože štát prepláca faktúry prijímateľov, ak sú tieto platby certifikované a odsúhlasované, ale vytvára to samozrejme dodatočný nepríjemný tlak na štátny rozpočet, na jeho hotovostnú stránku a de facto aj na plány emitovania našich dlhopisov a výšku verejného dlhu v neposlednom rade. Čiže je to téma, ktorá na rozdiel od iných rokov aj nám v rezorte financií robí vrásky, pretože v podstate do posledného, ešte aj v týchto dňoch musíme pracovať s niekoľkými variantmi toho vývoja do konca, do 31. decembra tohto roku. A pre nás je kľúčové naozaj neohroziť plynulé financovanie tých programov, ktoré pokračujú bez chýb alebo bez vznášania nejakých námietok do verejných obstarávaní, do porušovania nejakých pravidiel. Ale na druhej strane máme samozrejme svoje limity z pohľadu toho, aby sme neprekročili naše napríklad plánované úrovne, úrovne dlhu. Aj tu platí, tak ako vo vesmíre, že všetko je so všetkým, všetko je so všetkým spojené. Ďakujem, skončil som.