M. Fronc, minister školstva SR: (2004-06-16):
Vládny návrh zákona vychádza z programového vyhlásenia vlády, v ktorom sa uvádza, že zlepšenie v oblasti financovania vláda zabezpečí aktívnym vytváraním podmienok pre rozvoj viaczdrojového financovania vysokého školstva vrátane zavedenia príspevkov na náklady spojené so štúdiom v jeho dennej aj v externej forme. Predkladaný vládny návrh sa oproti pôvodnému zo dňa 2. marca späťvzatému vládnemu návrhu zákona odlišuje úpravami, a to na základe rokovaní, rád by som to zdôraznil, rokovaní s oficiálnymi zástupcami študentov. A to je zo zákona Študentská rada vysokých škôl. Chcel by som povedať, že z toho, čo sa dalo zapracovať, je zapracovaných na základe ich požiadaviek 5 vecí, o ktorých zrejme budeme potom neskôr diskutovať, 5 vecí, ktoré výrazným spôsobom zlepšujú fungovanie študentov na vysokých školách. Cieľom predkladaného vládneho návrhu zákona je zabezpečiť prístup ku kvalitnému vysokoškolskému vzdelávaniu v časovom, samozrejme, horizonte každému teda, kto preukáže schopnosť študovať bez ohľadu na okamžitú finančnú situáciu rodiny alebo samotného študenta v čase nástupu alebo počas trvania jeho štúdia, ale aj motivovať študentov k zodpovednému prístupu k štúdiu, vytvorením príslušných legislatívnych podmienok, najmä posilnením platového postavenia mladých kvalifikovaných učiteľov vysokých škôl dosiahnuť omladenie a stabilizáciu, ale aj kvalitu a kontinuitu kvalifikovaných učiteľov na vysokých školách. Návrh tohto zákona v čl. I, v ktorom je návrh zákona o študentských pôžičkách, upravuje predovšetkým poskytovanie pôžičiek študentom vysokých škôl z prostriedkov Študentského pôžičkového fondu na krytie nákladov spojených s platením školného. Rád by som povedal, že každý študent v tomto návrhu má nárok, ktorý je občanom, samozrejme, Slovenskej republiky, na pôžičku do výšky jeho školného, teda plne pokrývajúce školné. Z pohľadu vecného zabezpečenia sa navrhuje, aby čl. I nadobudol účinnosť 1. decembra roku 2004. Po schválení zákona totižto ministerstvo založí právnickú osobu, ktorá bude od 1. januára správcom Študentského pôžičkového fondu. Na túto právnickú osobu, je v návrhu urobené, prejdú práva aj povinnosti zo Študentského pôžičkového fondu, ktorý bol zriadený zákonom č. 200/1997 Z. z. o Študentskom pôžičkovom fonde. V čl. II návrhu zákona sa upravuje a dopĺňa zákon č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a sa upravujú predovšetkým ustanovenia o školnom za vysokoškolské štúdium a sociálna podpora študentov a sociálne služby spojené so štúdiom. Samozrejme, najrozsiahlejšiu časť tam tvorí časť týkajúca sa ustanovení o sociálnych štipendiách. Súčasťou čl. II je aj ustanovenie, ktoré zrejme vyvolá veľkú polemiku, to očakávam, oprávňujúce zrovnoprávnenie postavenia súkromných škôl s verejnými vysokými školami. Ďalšie zmeny, ktoré sú tam, sú legislatívnotechnického charakteru a nadväzujú na už predtým schválenú novelu vysokoškolského zákona, upravujú číselné odkazy, ustanovenia v texte a podobne. Predkladaný návrh oproti súčasnému stavu prináša viaceré zmeny. Upravuje účel pôžičky, krytie nákladov spojených s platením školného, jej výšku, ktorá sa viaže, ako som tu spomínal, na výšku školného, úroky, lehoty splatnosti, podmienky jej čerpania a pod., vytvára podmienky a možnosti prevzatia záväzkov iným dlžníkom a t. j. aj štátom, teda možnosť, bude na to dostatok prostriedkov, vyhlásiť vládny program splácania pôžičiek pre určené skupiny dlžníkov, a to najmä pre osoby, ktoré vykonávajú práce vo verejnom záujme. Teda tá vízia umožní prebrať tie pôžičky trebárs pre tých, ktorí by nastúpili na školy a pôsobili ako pedagógovia. Ďalej, návrh vytvára priestor na spolupodieľanie sa študentov na nákladoch na štúdium prostredníctvom úhrady školného, ktoré, domnievame sa, zvýši ich pocit zodpovednosti za výsledky štúdia, v nárokoch na seba aj na kvalitu vzdelávania a bude znamenať aj určitý finančný prínos, to treba otvorene povedať, pre vysoké školstvo. Náklady na školné sú vyvážené okrem možnosti čerpania pôžičiek zo Študentského pôžičkového fondu a štipendií z vlastných zdrojov vysokej školy systémom sociálnej podpory študentov a sociálnych služieb spojených so štúdiom, osobitne so systémom sociálnych štipendií viazaným na priemerné náklady študenta a na príjem spoločne posudzovaných osôb. Pôžičkový systém zabezpečuje verejná teda inštitúcia. A ak si študent splácanie pôžičky odloží na obdobie po skončení štúdia, splátky sa nastavia tak, že by nemali predstavovať významné bremeno v jeho aktívnom veku. Ak príjem dlžníka nedosahuje výšku minimálnej mzdy, tak sa stanoví prakticky nulová splátka. Teda je možnosť nastaviť splácanie v závislosti od príjmu dlžníka, teda študenta, ktorý ukončil štúdium a má svoj príjem, jednoducho povedané, čím vyšší príjem, tak vyššie splátky. Ale pri nízkom príjme je možnosť, že nebude nikdy povinný svoj dlh splatiť. Sociálne štipendium v súčasnom systéme poberá okolo 8 % študentov dennej formy štúdia. Maximálna výška sociálneho štipendia dnes je 2 000 korún. Priemerná výška poskytnutých sociálnych štipendií v roku 2002 predstavovala približne 1 700 korún. Podľa súčasného, a to by som rád upozornil, životného minima dneska, čo doteraz platilo, maximálne štipendium by mohlo byť 6 315 korún a podľa nového životného minima 6 870 korún pre študentov, ktorí študujú na škole vzdialenej od ich bydliska viac ako 30 km. Som presvedčený, že takto navrhovaný systém sociálnych štipendií výrazne posilní adresnú podporu tých študentov, ktorí sú zo sociálne slabších rodín. A predpoklad je pri nastavení koeficientov, o ktorých tu už bola v predchádzajúcej rozprave reč, že tých študentov, ktorí sa stanú poberateľmi sociálnych štipendií, bude približne 30 %. Tým, že sme zvýšili koeficient z 1,2 na 1,5 pre študentov študujúcich viac ako 30 km od svojho bydliska, sa dokonca ten náš odhad 30 % zvýšil o dnes ešte, samozrejme, len veľmi odhadované veličiny, pretože to nie je dosť dobre presne možno vypočítať. A odhadujem, že to môže byť medzi 30 až 35 %. Chcel by som povedať, že aj na základe tých rokovaní so študentmi, sú tam ďalšie úpravy. Jednak je tam právo študentov podstatne ovplyvniť použitie prostriedkov, ktoré dostanú, ktoré sa získajú z poplatkov. A v senáte nemôže byť študentská komora majorizovaná. Inými slovami, študentská komora musí samostatne odsúhlasiť spôsob použitia týchto prostriedkov. Takisto na základe rokovaní so študentmi je posilnenie vplyvu na kvalitu. Ja nehovorím, že to je riešenie celého tohto komplexu problémov týkajúce sa kvality, ale tým, že jednoducho sa navrhuje, aby Akreditačná komisia mohla menovať na všetky vzdelávacie aktivity vysokej školy svojho odborníka, ktorý tam bude participovať, myslím si, že je to posuv v tejto záležitosti. Ďalej by som rád zdôraznil, že vzhľadom na poplatky je povedané v návrhu zákona, že 25 % z vybraných poplatkov de facto ide na ďalšie podpory študentov, v prvom rade na motivačné prospechové štipendiá. Je na základe rokovaní študentov umožnené, aby počas 2,5 roka boli poplatky na vysokých školách aj nulové de facto. A čo ešte pokladám za dôležité zdôrazniť, je to, že je tam urobená aj istá ochrana študentov, aby vysoká škola nemohla urobiť taký krok, že najprv priláka študenta nízkym poplatkom a potom mu to neúmerne zvýši. Čiže sú tam dané obmedzenia spôsobu medziročného zvyšovania poplatku študentov. To sú všetko veci spresňujúce, domnievam sa, v prospech študentov na základe vzájomných rokovaní a mojich stretnutí so Študentskou radou vysokých škôl. Panie poslankyne, páni poslanci, zrejme tento návrh zákona vyvolá celkom iste živú polemiku. Som ale presvedčený, že preto ho predkladám, že pomôže fungovaniu vysokých škôl, že im jednoducho v prostredí, v ktorom dnes sa nachádzajú, dá schopnosť byť viac konkurencieschopnými, pretože tým, že sme sa stali členmi Európskej únie od  1. mája, sa naozaj vysoké školy ocitli v rovnakom konkurenčnom prostredí ako podniky a podobne. A záujem a zápas o študenta v celej Európskej únii funguje. Ale princíp v Európskej únii je voľný pohyb študenta, a teda voľný pohyb osôb, a teda aj študentov. Jednoducho toho si musíme byť vedomí a aj preto musíme vytvoriť mechanizmy, ktoré vyvolajú tlak na to, aby vysoké školy boli viac konkurencieschopné. Toľko snáď na úvod, panie poslankyne, páni poslanci, prosím vás o podporu tohto zákona.