Kažimír, Peter, podpredseda vlády a minister financií SR (2015-04-15):
Ďakujem, pán predseda, za slovo. Dámy a páni, dovoľte, aby som vám poprial príjemný dobrý deň, ktorý bude dlhý zrejme. Z pohľadu toho, aby som vás informoval o tej praktickej časti riešenia nezabezpečených veriteľov konkrétnej firmy, v danom prípade Váhostavu, a. s., ktorá sa momentálne nachádza v procese reštrukturalizácie. To, čo predstavil pán minister spravodlivosti, je legislatívna časť opatrenia, ktorá sa rieši, všetkých reštrukturalizácií, ktoré momentálne prebiehajú. A samozrejme, schválením novely tohto zákona sa bude môcť uplatňovať táto nová legislatíva, ktorá z mnohých pohľadov je lepšia a reaguje na situáciu z posledných dní, ale aj na situáciu z posledných rokov, pretože vieme, že zákon o reštrukturalizácii je tu v tejto podobe prítomný minimálne, tuším, 10 rokov. Podľa mojich informácií týmto procesom prebehlo vyše 500 firiem s veľmi nízkou mierou uspokojenia aj s nasledovnými osudmi nezabezpečených veriteľov, ktoré sú veľmi podobné tým, ktoré sú v situácii, v ktorej sa nachádzajú nezabezpečení veritelia Váhostavu, akciovej spoločnosti. Čo sa stane, ak prejde novela tohto zákona v zmysle návrhov, ktoré predniesol minister Borec? Pohľadávka nezabezpečených veriteľov nad mieru uspokojenia, ktorá bude, snáď bude schválená v reštrukturalizačnom pláne, nezanikne, ale bude ako keby obnovená do výšky 40 % svojej nominálnej hodnoty. To znamená, z praktického hľadiska musíme čakať jednak na účinnosť novely tohto zákona v tom najširšom slova zmysle a v ďalšom si musíme naozaj počkať na rozhodnutie veriteľov aj zabezpečených, aj nezabezpečených, ktorí podľa mojich informácií v najbližšom čase do konca tohto mesiaca majú na svojej schôdzi rozhodnúť: áno alebo nie. Prijať plán reštrukturalizácie alebo ho neprijať? Ak ho prijmú, bude jasné a bude aj číselne vypočítateľné, akou mierou budú uspokojení zabezpečení, ale v danom prípade to, čo nás kľúčovo zaujíma, nezabezpečení veritelia. Ak nechceme pracovať s fiktívnymi číslami: Dnes vieme, že ten návrh reštrukturalizácie hovorí o uspokojení vo výške 15, relatívne asi 15 % nominálnej hodnoty. Povedzme si ešte nejaké čísla: 104 miliónov eur, to je suma pohľadávok nezabezpečených veriteľov. Opäť podľa medializovaných informácií, ktoré bude treba ešte preveriť, hodnota asi 20 miliónov eur pohľadávok je v držbe tzv. schránkových firiem. Takže to je obraz, to je fotografia, ku ktorej sa dostaneme v deň schválenia reštrukturalizačného plánu. Čo navrhujeme potom urobiť? Navrhujeme nasledovné kroky: Na základe informácií, ktoré dostaneme z výsledku reštrukturalizačného plánu, navrhujeme navýšiť základné imanie Slovenskej záručnej a rozvojovej banky. Slovenská záručná a rozvojová banka je dcérska, 100-percentná dcéra štátu. Jej akcionárom a jediným akcionárom, 100-percentným akcionárom je ministerstvo financií. Z pohľadu fungovania systému verejných financií je Slovenská záručná a rozvojová banka mimo verejných financií – dôležitý fakt. Na zvýšenie základného imania chceme použiť peniaze, ktoré sú zhromažďované na základe zákona o osobitnom odvode vybraných finančných inštitúcií, a to v znení zákona č. 233/2012. Ak by sme cestovali v čase, ešte predchádzajúca vláda aj na základe tlaku vtedajšej opozície, ktorú sme predstavovali my, schválila zákon o osobitnom odvode, je to tzv. bank levy. Na základe tohto zákona, ktorý bol neskôr novelizovaný, sa zhromažďujú finančné prostriedky. Dnes ten stav v štátnych finančných aktívach je vo výške vyše pol miliardy eur. Je dôležité, aby ste si uvedomili alebo pamätali si, tí, ktorí s týmto nepracujete, že je stanovený zákonom aj cieľ vo výške asi 1 miliardy eur. To sú prostriedky, ktoré majú byť zhromaždené v štátnych finančných aktívach a ktoré platia zo svojich operácií alebo z parametru, na základe ktorých je tento odvod odvádzaný, komerčné banky, ktoré sú na Slovensku. Je to odvod, ktorý je civilizovaný z pohľadu toho, že je prítomný aj v ďalších krajinách, napríklad v Rakúskej republike. To, či tá výška tohto bola 0,2 za vás alebo 0,4 neskôr, za nás, a postupne sa znižuje, to chcem teraz dať mimo obliga. Tiež si musíme uvedomiť, aby sme predišli niektorým rečiam, ktoré som už zachytil v médiách, prečo tento odvod bol konštituovaný. Bol konštituovaný na to, aby v budúcnosti sa zachraňovali banky z peňazí, z vlastných peňazí. Hej, aby to nebolo z peňazí daňových poplatníkov. Navrhujeme teda z tohto objemu vyše pol miliardy eur, čo je dnes nazhromaždených v štátnych finančných aktívach, na základe rozhodnutia vlády navýšiť základné imanie Slovenskej záručnej a rozvojovej banky. Tieto peniaze nazhromaždili alebo zaplatili banky a ďalej ich budú platiť. To znamená, ak ich odoberieme z tohto objemu, musia ju doplatiť v reálnom čase, tak ako to stanovuje zákon. Tu chcem upozorniť, že nepredstavuje toto zaplatenie dodatočný odvod, len v čase sa proste platenie tohto odvodu predĺži. To znamená, by som bol rád, aj keby aj v tej vecnej rovine tu platili argumenty, že to nemôže mať žiadny dopad na správanie bánk, pretože ony už zareagovali na zavedenie tohto odvodu svojím spôsobom v minulosti, najneskôr v roku 2011. Na základe navýšenia základného imania Slovenskej záručnej a rozvojovej banky získame kapitál, ktorý budeme môcť použiť na odkúpenie pohľadávok všetkých alebo tých najohrozenejších veriteľov, nezabezpečených veriteľov, ktorí si dnes uplatňujú svoju pohľadávku a sú zaregistrovaní súdom v prípade reštrukturalizácie Váhostavu, a to do tej hodnoty 40 % nominálnej hodnoty, to bude tá maximálna hodnota, ktorá bude stanovená zákonom, ktorý je momentálne v procese. Ako to chceme urobiť? Chceme vlastne urobiť verejnú výzvu formou inzerátu v celoštátnych médiách. To znamená, bude to dobrovoľné. Tí nezabezpečení veritelia sa budú môcť o túto možnosť odpredaja uchádzať a my, samozrejme, v čase, ktorý bude reálny, pretože SZRB má svoje, samozrejme, pobočky regionálne, budeme sa snažiť byť čo najbližšie aj v regiónoch. Tých veriteľov by malo byť vyše 600. Predpokladáme, že budeme schopní spracovať tieto predaje alebo odkúpenie týchto pohľadávok najneskôr do konca roka, ale, samozrejme, v nasledovnom poradí. Chceme prioritizovať vyplatenie týchto peňazí najprv živnostníkom, následne vytvorením skupiny veriteľov s nižším objemom pohľadávok a to potom až do toho vyčerpania limitu stanoveného Ministerstvom financií Slovenskej republiky, ktorý bude priamo závislý od rozhodnutia reštrukturalizačného súdu. Z uspokojenia, a to hovorím dopredu a je to politický záväzok, budú vylúčení pri tom odkupe majitelia pohľadávok, ktorí majú charakter, vlastníctvom majú charakter schránkových firiem. Tento proces bude pod verejnou kontrolou a dávam proste prísľub, že, samozrejme, bude k dispozícii aj z pohľadu zoznamov, termínov uspokojenia tak poslancom Národnej rady naprieč snemovňou, ako aj verejnosti. Chcem vás ešte informovať z pohľadu fungovania orgánov finančnej správy vo vzťahu k veriteľom, ktorí sú v ťažkostiach z hľadiska svojho cash flow, keďže sa dostali na zoznam nezabezpečených veriteľov. Dnes vláda prijala nariadenie vlády, ktoré tak trošku komplikovane znie, je to nariadenie vlády o zániku daňového nedoplatku zodpovedajúceho nezaplatenej sankcii prislúchajúcej k zaplatenej dani z pridanej hodnoty. Čo to reálne znamená? Reálne to znamená to, že tí, ktorí, a to sa týka všetkých reštrukturalizácií, nielen Váhostavu, všetci tí, ktorí majú ťažkosti z pohľadu toho, že majú nedostatok finančných prostriedkov na to, aby si splnili svoju zákonnú povinnosť platenia DPH a z titulu týchto ťažkostí si splnia túto povinnosť v neskoršom termíne, automaticky na základe tohto nariadenia im zaniknú sankcie. To znamená, úroky z omeškania aj akékoľvek penále. Môžete povedať ďalej, sú tu ďalšie problémy, máme už niekde exekúcie. Finančná správa bude inštruovaná ministerstvom financií, aby spomalila režim exekúcie, to znamená, aby sa reálne nerealizovali. Túto možnosť máme a chceme ju legálne využiť, tak isto sa to týka ďalších možností využitia daňového poriadku z pohľadu odpúšťania ďalších sankcií všetkých tých systémov daní, ktoré tu na mieste máme. Toľko k spôsobu a technike, ktorá sa má vykonať. A ja som, samozrejme, máme za sebou aspoň len pár hodín, medzitým, než sme oznámili toto riešenie, zachytil som, samozrejme, už výhrady z titulu toho, že sú to peniaze daňových poplatníkov. Opakujem, ja som sa pokúšal veľmi detailne popísať spôsob, akým chceme využiť nazhromaždené peniaze v štátnych finančných aktívach, ktoré budú doplnené bankami a ktoré boli vytvorené bankami. A chcem povedať, že táto operácia nemá tým pádom žiadny reálny dopad na verejný dlh, pretože na túto kapitálovú injekciu do SZRB nemusíme si obstarávať ďalšie prostriedky na finančných trhoch, tým pádom nerastie verejný dlh a nemá ani podľa našej analýzy dopad na deficit, keďže pôjde o finančnú operáciu do banky, ktorá je v danom období zisková, na rozdiel v období, keď zisková nebola, ale tu už ja nechcem rozdávať žiadne šťuchance. A z tohto pohľadu by to mohla byť neutrálna operácia, čo znamená na konci dňa, že banka, štátna banka v podstate nahradí v situácii nezabezpečených veriteľov a tie stovky veriteľov, nepochybujeme o tom, že tým pádom bude pozícia tohto nezabezpečeného veriteľa v pozícii štátu silnejšia, a myslíme si, že vzhľadom aj na pravidlá reštruktúry, ktoré sú tu naozaj prítomné 10 rokov vo vzťahu k zabezpečeným veriteľom, ktorí sú zase banky. A tu je vlastne ten dôvod toho spojeného hriechu, ak to mám tak nazvať, sa dostanú aj v podstate aj do závislosti banky a bankový sektor ako taký, aby tá výťažnosť z reštrukturalizácie Váhostavu bola férová alebo – keď nie som naivný a nechcem byť naivný – férovejšia, ako keď majú banky, zabezpečené banky vedľa seba povedzme 600 nezabezpečených veriteľov, tak tu budú mať vedľa seba jednu kolegyňu banku, štátnu banku a úspech tejto operácie bude závisieť od toho, či banky budú musieť ďalej v tej budúcnosti doplatiť tie peniaze cez bankový odvod alebo nie. To znamená, stávajú sa zainteresovaní aj zabezpečení veritelia, slovenské komerčné banky sa stanú zainteresované na čo najúspešnejšom výsledku tejto reštrukturalizácie z pohľadu toho, že aj my, samozrejme, chceme, aby táto operácia bola čo najúspešnejšia aj z pohľadu toho veriteľa Záručnej banky. Toľko mimo emócií, veľmi racionálna informácia technokratického charakteru a, samozrejme, na ďalšie otázky som pripravený odpovedať. Ďakujem. (Potlesk.)