Galko, Ľubomír, poslanec NR SR (2023-11-21):
Ďakujem pekne. Vážené panie poslankyne, páni poslanci, vážená vraj koalícia lepšieho, pokojnejšieho a bezpečnejšieho žitia, návrh zákona na skrátené legislatívne konanie o vládnom návrhu zákona o 13. dôchodku, ktorý prerokúvame, nepotvrdzuje, že by ste boli vládou lepšieho, pokojnejšieho alebo bezpečnejšieho Slovenska, ale potvrdzuje pravý opak. 1. Lepšie Slovensko prijatím tohto zákona v skrátenom režime nezabezpečíte. Zabezpečíte horšie Slovensko, lebo zlegitimizujete svoj volebný podvod, keď ste pred voľbami seniorom sľúbili 13. dôchodky vo výške 640 eur ešte tento rok, a to všetkým bez rozdielu. Podvodníci a klamári v strane SMER 2 alias HLAS Petra Pellegriniho v čele s arogantným omylom Erikom Tomášom, ktorí splnením tohto sľubu dokonca podmieňovali pred voľbami svoju účasť v každej vláde. A po voľbách všetkých seniorov poslali do čerta a o ich peniaze ich doslova okradli, resp. idú okradnúť. 2. Pokojnejšie Slovensko prijatím tohto zákona v skrátenom režime takisto nezabezpečíte, práve naopak, zabezpečíte nepokojnejšie Slovensko, lebo tí seniori vám to neodpustia a verte, že my im toto vaše zbojstvo budeme pripomínať neustále a budeme im otvárať oči. Nebudete mať pokoj, ani od nich, ani od nás, to vám garantujem. 3. Bezpečnejšie Slovensko takisto prijatím tejto skrátenej zákonnej normy nezabezpečíte. Minimálne dokazujete, že v bezpečí pred vami nebude ani len legislatíva, čo rozvediem teraz trošku bližšie. Skrátené legislatívne konanie vždy významným spôsobom zasahuje do demokratických požiadaviek na proces prijímania zákonov. Preto sa má uplatňovať len výnimočne a len vtedy, ak sú splnené materiálne podmienky uvedené v § 89 ods. 1 a 2 zákona o rokovacom poriadku parlamentu, ako aj tie, ktoré vyplývajú z judikatúry Ústavného súdu Slovenskej republiky. K týmto podmienkam patrí: 1. Existencia mimoriadnej okolnosti, ktorú treba preukázať v zmysle judikatúry Ústavného súdu. 2. Konkrétny dôvod na skrátenie legislatívneho konania, napríklad značné hospodárske škody, ohrozenie ľudských práv a slobôd a podobne, ktorý musí mať aj na, ktorý musí byť aj náležite špecifikovaný. 3. Príčinná súvislosť medzi mimoriadnou okolnosťou a konkrétnym dôvodom na skrátenie legislatívneho konania. 4. V určitých prípadoch špecifikovaných judikatúrou Ústavného súdu aj stanovisko Rady pre rozpočtovú zodpovednosť. Mimoriadnou okolnosťou je len taká okolnosť, ktorá nie je výsledkom obvyklého chodu udalostí a teda nastala náhle a nebolo sa na ňu možné pripraviť. Navyše mimoriadna okolnosť, ktorú predpokladá § 89 zákona o rokovacom poriadku, musí spĺňať kritériá určitej kvality, čo znamená, že za ňu možno označiť len také udalosti, ktoré nie sú bežné a vymykajú sa štandardným a predvídateľným dejom spoločnosti bez ohľadu na to, či sú takéto udalosti následkom konania človeka alebo prírody. Pokiaľ ide o parlamentnú tlač 28, t. j. návrh na skrátené legislatívne konanie o vládnom návrhu, ktorý prerokúvame, konštatujem, že podmienka mimoriadnej okolnosti, tak ako ju definuje judikatúra Ústavného súdu, nie je naplnená. Toto explicitne potvrdzuje aj vláda Slovenskej republiky, nakoľko úplne rezignovala na odôvodnenie mimoriadnej okolnosti v dôvodovej správe k tomuto legislatívnemu návrhu. Pokiaľ ide o konkrétny dôvod pre použitie skráteného legislatívneho konania, dôvodová správa uvádza posilnenie práva na primerané hmotné zabezpečenie garantované článkom 39 Ústavy Slovenskej republiky. Problém je v tom, že 13. dôchodok nie je súčasťou práva na primerané hmotné zabezpečenie tak, ako ho definuje samotná Ústava Slovenskej republiky v spomínanom článku. Okrem toho posilnenie ktoréhokoľvek základného práva a slobody, uvedenej v Ústave Slovenskej republiky nie je a nemôže byť dôvodom na skrátenie legislatívneho konania podľa § 89 odsek 1 zákona o rokovacom poriadku parlamentu. Takým dôvodom je len ohrozenie základného práva, čiže dôvodová správa by musela obsahovať odôvodnenie, ako neprijatie doplatku pre dôchodcov vo výške 300 eur ohrozuje právo na hmotné zabezpečenie v starobe, čo je samo o sebe nezmysel. Vláda sa tak priamo v dôvodovej správe k novele zákona o 13. dôchodku priznáva, že neexistuje konkrétny dôvod pre skrátenie legislatívneho konania v zmysle 
§ 89 odsek 1 zákona o rokovacom poriadku parlamentu.	Vzhľadom na skutočnosť, že neexistuje konkrétny dôvod pre skrátenie legislatívneho konania v zmysle § 89 odsek 1 zákona o rokovacom poriadku parlamentu a vláda úplne rezignovala na odôvodnenie mimoriadnej okolnosti, v zmysle judikatúry Ústavného súdu neexistuje ani žiadna príčinná súvislosť medzi týmito dvomi podmienkami, ktoré musia byť pri skrátenom legislatívnom konaní splnené. No a nakoniec absentuje aj stanovisko Rady pre rozpočtovú zodpovednosť k dopadom navrhovanej právnej úpravy v zmysle dodržania článku 55 Ústavy Slovenskej republiky, ako to koncom minulého roka judikoval Ústavný súd. Poslanci majú Ústavným súdom priznané právo, aby sa oboznámili so stanoviskom Rady pre rozpočtovú zodpovednosť, o ktoré v prípade, že tak neurobila vláda, má požiadať vedenie parlamentu, čo sa podľa všetkého nestalo, pretože žiadne stanovisko ako poslanci doručené nemáme. Dámy a páni z vládnej koalície, touto svojou aktivitou seniorom vôbec nepomáhate, naopak, hrozí, že prezidentka vráti zákon parlamentu späť alebo ho Ústavný súd vyhlási za protiústavný a dôchodcovia znovu nedostanú od SMER-u 1 a SMER-u 2 nič, ako tomu bolo aj po minulé roky. Hovoril som tu trocha odbornejšou terminológiou a rozumiem tomu, že taký Erik Tomáš s jeho mentálnou výbavou nemôže tomu porozumieť. Ale v tejto sále sú a aj rozpravu sledujú vonku ľudia aj príčetní s určitým právnym povedomím a preto som pokladal za potrebné na tieto skutočnosti upozorniť, pre záznam. Lebo ak sa stane to, čo predpovedám a predpokladám, že zásahom Ústavného súdu nedostanú seniori nakoniec nič, všetci tí, čo sa pod to podpíšete a vašou vinou zostanú dôchodcom len oči pre plač, sa z toho už nevyvlečiete. Zároveň chcem uviesť na pravú mieru hrubé klamstvo, ktoré táto vláda podvodníkov a klamárov púšťa neustále do éteru a síce, že tento rok sa to už nedalo stihnúť. Je to hrubá a nehorázna lož. Mohli ste to pohodlne stihnúť a celkom nezištne vám dám teraz k tomu školenie. Ustanovujúca schôdza Národnej rady Slovenskej republiky bola zvolaná na deň 25. 10., to bola streda. Na tejto schôdzi sme skladali sľub, pričom platí, že zložením sľubu sa poslanci ujímajú svojej funkcie a začínajú vykonávať svoj mandát, to je § 5 rokovacieho poriadku Národnej rady Slovenskej republiky. V ten istý deň vymenovala prezidentka vládu Slovenskej republiky so začiatkom o 15. hodine a následne začalo prvé rokovanie vlády. Ak by ste chceli čo najrýchlejšie schváliť návrh zákona o 13. dôchodku čistým spôsobom bez skráteného legislatívneho konania, mohli ste ho predložiť ako poslanecký návrh zákona, ktorý najskôr mohol byť podaný do podateľne Národnej rady Slovenskej republiky buď dňa 25. 10., v tú istú stredu po zložení sľubu, ak by ste to stihli, v podateľni, ktorá je otvorená do 16. hodiny, alebo na druhý deň, štvrtok 26. 10. Následne by bežala 15-dňová lehota podľa § 72 rokovacieho poriadku, podľa ktorého, citujem: „Návrh zákona sa musí zverejniť na webovom sídle národnej rady najmenej 15 dní pred schôdzou národnej rady, na ktorej sa uskutoční jeho prvé čítanie.“ Následne by ste mali dve možnosti, a to po prvé, ak by ste návrh zákona podali do podateľne Národnej rady Slovenskej republiky dňa 25. 10., v tú stredu, 15-dňová lehota by uplynula 9. 11., čiže schôdza v prvom čítaní mohla začať v piatok 10. 11. Alebo ak by ste návrh zákona podali do podateľne Národnej rady Slovenskej republiky dňa 26. 10., ten štvrtok, 15-dňová lehota by uplynula 10. 11., čiže schôdza v prvom čítaní mohla začať 14. 11., to bol utorok, nakoľko podľa § 22 rokovacieho poriadku sú rokovacími dňami Národnej rady Slovenskej republiky spravidla utorok až piatok, nie pondelok. Po schválení návrhu zákona v prvom čítaní platí 30-dňová lehota na rokovanie výborov, je to § 74 ods. 2 rokovacieho poriadku. A opäť by nastali pre vás dve možnosti. Po prvé, ak by sa predmetná schôdza začala 10. 11. a v ten istý deň by sa návrh zákona schválil v prvom čítaní, 30-dňová lehota na prerokovanie vo výboroch by uplynula 10. 12., to je nedeľa. A ďalšia schôdza mohla začať v utorok 12. 12. A tu sa už mohol schváliť návrh zákona v druhom aj v treťom čítaní. Alebo ak by schôdza začala 14. 11., to bol ten druhý prípad, a v ten istý deň by sa návrh zákona schválil v prvom čítaní, 30-dňová lehota na prerokovanie vo výboroch by uplynula 14. 12., to bol štvrtok, a ďalšia schôdza mohla začať v piatok 15. 12. a schváliť návrh zákona v druhom a aj v treťom čítaní. Podčiarknuté, zhrnuté. V závislosti od toho, v aký deň by ste podali daný návrh zákona do podateľne Národnej rady Slovenskej republiky, pri zachovaní zákonných lehôt mohla byť novela zákona v riadnom konaní pohodlne schválená buď 12. 12. 2023 v utorok alebo 15. 12. 2023 v piatok. Takže by tam bola dostatočná časová rezerva aj na to, ak by sa o zákone rokovalo viac dní a dostatočný časový priestor na jeho podpísanie predsedom Národnej rady Slovenskej republiky, predsedom vlády aj prezidentkou a sprocesovanie jeho vykonania Sociálnou poisťovňou. Nehovoriac o tom, že seniori by sa určite neurazili, ak by sa celý proces o pár dní ešte natiahol a reálne by dostali tieto 13. dôchodky na svoje účty až začiatkom januára. Neklamte láskavo teda ľudí. To, že ste diletanti a neviete, ako a kedy sa majú predkladať zákony, je jedna vec a my s tým vieme žiť. Nakoniec je dobré, že ľudia majú možnosť sa to postupne dozvedieť. Ale neklamte ľudí, že to nešlo, že to nejde a že sa to nedalo stihnúť. Lebo ako som podrobne vysvetlil vo svojom vystúpení, priestor na normálny legislatívny proces pri návrhu tohto zákona tu bol. To by ho však musela predkladať vláda odborníkov a nie vláda klamárov a podvodníkov. Aký pekný rým. Z dôvodov, ktoré som uviedol, členovia nášho hnutia daný návrh zákona na skrátené konanie nepodporia. Ďakujem vám za pozornosť. (Potlesk.)