P. Hrušovský, predseda NR SR: (2004-03-02):
L. Polka, poslanec: Vážený pán predseda, vážený pán minister, dámy a páni, dovoľte mi niekoľko slov k predloženému návrhu zákona o optimalizácii súdnej sústavy. Takmer všetko podstatné, čo som chcel povedať, tu už odznelo aj bolo vyargumentované. Dovoľte mi, aby som začal tiež citátom, citátom pána predkladateľa, ktorý vo svojej úvodnej reči hovoril, že za posledných desať rokov sú známe príčiny zlej situácie na súdoch. Zdôrazňujem za posledných desať rokov. Za posledných desať rokov pán doktor Lipšic bol štyri roky vedúcim úradu na ministerstve spravodlivosti a takmer dva roky je ministrom spravodlivosti. Pýtam sa potom, kto teda a ako rieši tieto známe príčiny, keď trojka a jednotka na ministerstve tu pred nás prichádzajú s návrhom zákona o optimalizácii súdnej  sústavy, ktorý odmietajú všetci zainteresovaní, možnože až po občanov. Petície som zatiaľ nevidel, ktoré sa tu spomínali, ale s občanmi, s ktorými som mal možnosť hovoriť z regiónov Záhoria,  z regiónov okresu Ružomberok, okresu Trnava, od Šale po Skalicu, každý sa čuduje tejto optimalizácii. Je skutočne pozoruhodné,  čomu a komu bude slúžiť tá reforma. Tu prebiehala niekoľko mesiacov zúrivá diskusia v parlamente, v ktorom som nemal česť byť, o ôsmich samosprávnych krajoch, diskusia od troch cez štyri, šesť, osem, dvanásť, tuším až šestnásť to niekde vrcholilo, ajhľa, keď sme dospeli ku kompromisu politickému i možno právne správnemu na osem samosprávnych krajov, dva kraje zrazu nespĺňajú ten atribút samosprávnosti a budú „potrestané“, pri jednom to vcelku chápem, lebo je tam absolútna dominancia HZDS, takže by som vedel pochopiť ingerenciu súčasnej koalície do tohto zloženia, treba „občanov potrestať za to, že nesprávne volili do VÚC“, ale pri Trnave je to pomerne vyvážené, takže tam tomu skutočne nerozumiem, prečo by občan Trnavského kraja nemal chodiť na svoj Krajský súd do Trnavy alebo vyšší súd. Je, samozrejme, logické, že keď sa začnú sťahovať z krajov krajské súdy, odchádza krajská prokuratúra, odchádza krajská polícia. Občan Belgicka, meno nie je podstatné, sa rozhodol, že prefacká dvoch českých policajtov a že prebehne cez česko-slovenské hranice, nerušene voľne sa prevalí cez slovensko-maďarské hranice a naša polícia dvanásť hodín nevie, kde sa pán Belgičan pohyboval, nevie, čo tu robil, nevie, čo vyložil na Slovensku, akurát vie, že v Tatabányi tankoval. Vďaka maďarskej polícii, ktorá operatívne zakročila a chytila ho. Kto vie, ešte aké hranice by tento pán poprechádzal. Dámy a páni, čítal som zvodky z operačných stredísk, ktoré si navzájom hlásili pohyb tohto auta. Vedeli akurát toľko, že prešiel cez nejakú bariéru, čo tam odstrčil alebo odhodil, a ďalej nevedeli o ňom nič, pretože v Malackách už nie je okresné riaditeľstvo Policajného zboru a tí policajti telefonicky pátrali, komu vlastne majú dať avízo, aby v Malackách spravil niekto primitívnu priehradu zloženú z dvoch starých žigulákov alebo zastavovacieho pásu a pán z Belgicka by tam skončil. Ale keďže tam nie je polícia, tak sa to skončilo tak, že pán pokračoval ďalej a bol by sa dostal možno až na Balkán, nebyť šikovných maďarských policajtov. Dámy a páni, v Malackách sa momentálne rekonštruuje budova súdu za desať miliónov korún, ktorú odpredalo mesto ministerstvu spravodlivosti. Zanedlho ho chceme zrušiť. V Ružomberku, budem hovoriť o súdoch, kde som mal česť byť ako advokát. V Ružomberku, je za niekoľko desiatok miliónov rekonštruovaná budova, mimoriadne krásne vybudovaná súdna, doslova by som povedal, sedria, ktorá je atypickou oproti ostatným slovenským súdom, že má aj väznicu, odkiaľ možno obžalovaného predviesť na výsluh alebo ho mať proste k dispozícii. Občania Ružomberka mali dlhé roky problémy údajne za komunistov preto, že sa tam narodil Andrej Hlinka, no tak bolo treba potrestať Ružomberčanov a favorizovať horný Liptov. Keď sa podarilo vybudovať v Ružomberku sústavu okresných orgánov, tak zrazu v roku 2004 prichádzame s druhým bičom a vrátime pod pláštikom nejakej optimalizácie. Ale, dámy a páni, v tom Ružomberku na rozdiel od ministerstva spravodlivosti bolo posilnené okresné riaditeľstvo Policajného zboru a od 1.  6. 2003 bol zriadený Ústav na výkon väzby a ústav na výkon trestu odňatia slobody v Ružomberku, tam, kde nebude súd, tam bude Ústav na výkon väzby. Alebo sa zase zruší, veď načo by mali sedieť na jednom mieste títo dôstojníci, môžu chodiť hore dolu po Slovensku. Je tu argument, že dôjde k vyššej efektívnosti znížením počtu funkcionárov štátnej správy v spojitosti so zrušovaním súdov, ktorí sa budú pevne venovať len výkonu sudcovskej funkcie, lebo doposiaľ funkcionári okresných súdov museli mať polovičný, respektíve podpredseda dvojtretinový výkon a na zrušovaných súdoch zostávajúci predsedovia nebudú agendu vybavovať vôbec. Tak aká optimalizácia. Mimochodom sudca, predseda súdu, ktorý jedenásť mesiacov nie je schopný napísať banálne rozhodnutie vo veci  dedičskej, ktoré sú pre sudcov, by som povedal,  takou zábavkou, dostane iba napomenutie za to, že jedenásť mesiacov vybavoval právo na spravodlivý a rýchly proces. O sudkyni, o ktorej sa povráva, že pojednávala údajne pod vplyvom alkoholu, tak sa pomaly vyženie zo Slovenskej republiky. Nechcem, samozrejme, chrániť sudcov, ktorí si pred pojednávaním vypijú, božechráň, ale sudca, ktorý nevykonáva svoje povinnosti, svoje bazálne povinnosti, nemá čo na súde robiť, tobôž nie ako predseda. Zaráža ma skutočnosť, a pani profesorka Tóthová to spomínala, že Združenie sudcov Slovenska, mimochodom tvrdý bojovník proti Mečiarovej vláde a proti Mečiarovým ministrom spravodlivosti, združenie alebo Slovenská organizácia nezávislého súdnictva, Generálna prokuratúra, funkcionári samosprávnych krajov, funkcionári súdov dávajú negatívne stanoviská a ministerstvo ide robiť reformu. Tak pre koho tá reforma je? Pre ľudí? (Smiech). Uvidíme, čo bude vo voľbách, čo vám ľudia povedia, ako sa tešia z vašej reformy. Keď sme pri tých ľuďoch, desaťtisíce ľudí majú nevybavené žiadosti na spravodlivé odškodnenie, či už boli v protikomunistickom odboji, alebo boli ešte v koncentračných táboroch. Desaťtisíce ľudí, aspoň vychádzam z toho čísla, ktoré som mal možnosť ja zastupovať na súde. Bolo to okolo osemnásťtisíc, číslo spisu. Nerozumiem niektorým legislatívnym aktivitám ministerstva spravodlivosti, ktoré namiesto komplexnej úpravy Trestného zákona a Trestného poriadku prichádza s čiastkovými novelami, ktoré reagujú na výtržnosti alebo na rabovačky, pripravuje sa údajne novela, kde sa zvýši trestná sadzba z dvoch až osem na tri až osem, ide, samozrejme, o znemožnenie ukladania podmienečných trestov, iný zmysel to nemá. Robili sme veľmi rýchlo trikrát  a dosť, robili sme agenta provokatéra, ale predovšetkým sme robili, až sa v Bielom dome tešili, špeciálny súd. Dámy a páni, dodnes nie je o špeciálnom súde ani „dunstu“, prichádza alebo bude musieť prísť novela zákona odsunúť termín, pretože sudcovia nevedia, kde budú sedieť, neviem, či pán minister, vy viete, kde bude špeciálny súd sedieť a prečo to tajíte? Výborne, dodnes to nikto, exaktne ste to nepovedali, hovoríte stále buď v Bratislave, alebo na Holubyho ulici v Pezinku. Som rád, že to môžem takto tlmočiť verejnosti. Ďalej sú úvahy o tom, či NBÚ stihne robiť previerky a najmä neviem, pán minister, či už sú vybratí pracovníci súdov, pretože bude asi dosť zaujímavé sledovať, ako špeciálne preverený sudca má zapisovateľku nepreverenú, ktorá disponuje 24 hodín spisom. Je pre mňa skutočne, opakujem to už druhý alebo tretíkrát, že je záhadou, pre koho táto reforma má byť, keď odborná verejnosť má pochybnosti o tom, ako sa vlastne s touto novelou alebo s touto optimalizáciou má vysporiadať. A, pán minister, na súdy nechodia len občania, samozrejme, súdy sú podľa môjho názoru pre nich. Ale náklady spojené so svedočným, s tlmočným, so znalečným sú podľa môjho názoru nepredstaviteľné a nikde sa tu neobjavila zmienka v dôvodovej správe o ekonomickom dopade. Ďakujem pekne za pozornosť, dovoľte mi, aby som sa ešte na záver priklonil k návrhom kolegov poslancov, ktorí žiadali vrátiť predmetný materiál na prepracovanie. Len kratučkú poznámočku k návrhu pána poslanca Horta. Parlamentný zbor, parlamentný orgán, Národná rada Slovenskej republiky nie je na to, aby upravovala a dopracúvala návrhy zákonov, ktoré vychádzajú z vlády. Ďakujem pekne. (Potlesk.)